koncept 

STRATEGIE BYDLENÍ MĚSTA BRNA
2016 - 2026

•	CHCEME, ABY SE BRNO STALO ATRAKTIVNÍM A MODERNÍM DOMOVEM, KTERÝ POSKYTNE ČISTÉ A BEZPEČNÉ ZÁZEMÍ VŠEM SKUPINÁM A VĚKOVÝM KATEGORIÍM OBYVATEL. 

•	CHCEME, ABY BRNO PLNILO FUNKCI ŽIVÉHO REGIONÁLNÍHO CENTRA, NABÍZEJÍCÍHO SVŮJ POTENCIÁL INVESTORŮM, NÁVŠTĚVNÍKŮM A CELÉ JIŽNÍ MORAVĚ.

Přílohy: 	Příloha č.1	Vyhodnocení plnění Strategie bydlení na období 2002-2015

BO MMB – 11/2015

Obsah:
KAPITOLA 1.:	Anotace	2
KAPITOLA 2.:	Stav oblasti bydlení	2
1.	Úvod	2
2.	Základní trendy vyjadřující stav v oblasti bydlení v brně	2
3.	Základní trendy vyjadřující stav legislativního rámce státu	4
4.	Nejdůležitější dosavadní kroky realizované v oblasti bydlení v Brně	4
KAPITOLA 3.:	Ambice města Brna	6
KAPITOLA 4.:	Překážky rozvoje bydlení	6
1.	Dlužníci nájemného	6
2.	Růst nákladů na pořízení nového bydlení	7
3.	Snižující se počet nově bydované bytové výstavby	7
KAPITOLA 5.:	Cíle a opatření k jejich dosažení	8

CÍL 1.  PODPORA UCHOVÁNÍ A REGENERACE STÁVAJÍCÍHO BYTOVÉHO FONDU	8
CÍL 2.  PODPORA BYDLENÍ PRO SPECIFICKÉ SKUPINY OBYVATEL	10
CÍL 3.  PODPORA VŠECH FOREM BYTOVÉ VÝSTAVBY	12
CÍL 4.  SPOLUPRÁCE S OBYVATELSTVEM A JINÝMI SUBJEKTY	13

kAPITOLA 6.:	priority	14
KAPITOLA 7.:	Monitoring a hodnocení	14
PŘÍLOHA Č.1: VYHODNOCENÍ PLNĚNÍ STRATEGIE BYDLENÍ ZA OBDOBÍ 2002-2015……...15-26

Anotace
Bydlení je hybnou silou života města a jedním ze základních podmiňujících faktorů jeho existence a dalšího rozvoje. Vytvoření příznivých podmínek pro bydlení ve městě je jedním z prvků, který napomůže nejen ke změně současné nepříznivé demografické struktury města z hlediska věku jeho obyvatel. Pohodu bydlení ovlivňuje komplex faktorů - od kvality bytu a objektu bydlení až po kvalitu veřejných prostranství, úrovně občanské vybavenosti, atd.
Strategie bydlení je koncepčním materiálem, který má napomoci řešení současných problémů v oblasti bydlení obyvatel města Brna. Popisuje trendy vyjadřující stav v oblasti bydlení a kroky, které jsou nezbytné pro zlepšování kvality a úrovně bydlení. Je strategickým nástrojem řešeným z úrovně města současně ve vztahu k městským částem a je určen politické reprezentaci města i městských částí a všem ostatním zúčastněným stranám pro usnadnění rozhodování o změnách vedoucích ke zlepšení situace v oblasti bydlení. Při řešení problémů je důsledně používán integrovaný a systémový přístup.
Obsahem dokumentu je koncepce bydlení v horizontu deseti let, sestavená na základě analýzy současných hlavních trendů ve vývoji bydlení, a návrh řešení zásadních problémů souvisejících s bydlením v Brně.
Jako strategický materiál  obsahuje pouze základní statistické údaje z oblasti bydlení, formuluje vizi města o vývoji bydlení v Brně, stanovuje priority a definuje, jakými opatřeními je lze naplnit. 
STRATEGIE BYDLENÍ byla zpracována v roce 2001 jako první ucelená Strategie bydlení města Brna a schválena Zastupitelstvem města Brna na zasedání Z3/033 konaném 11.12.2001. V roce 2009  byla aktualizována ve vazbě na vyhodnocení plnění za období 2002-2008, vývoj bytové politiky státu , změny jednotlivých nástrojů a dále na základě veřejné ankety ke stanoveným cílům a podcílům STRATEGIE BYDLENÍ. V současné době, ve vazbě na  některé přetrvávající problémy ale i ve vazbě na řadu nových aspektů v bytové politice a oblasti bydlení jako celku, je navržena nová Strategie bydlení, která by měla zvýšit zejména dostupnost bydlení pro všechny skupiny obyvatel města, udržet fungující trh s byty a napomoci postupně řešit jednotlivé problémy v oblasti bydlení, zejména odstranění přetrvávající zanedbanosti bytového fondu, dluhy na nájemném, nedostatek dostupného a sociálního bydlení, snižující se počet nově budovaných bytů a snižující se počet trvale bydlících obyvatel v Brně. 
Vyhodnocení plnění STRATEGIE BYDLENÍ za období 2002-2015 tvoří přílohu č. 1 materiálu. 
KAPITOLA 2.:  Stav oblasti bydlení
1.	Úvod
V této kapitole jsou popsány hlavní trendy a vývoj v oblasti bydlení v Brně. Pozornost je věnována i celostátním trendům  bydlení, a to především těm, které mají dopad na místní situaci.
Krátké shrnutí dosavadních aktivit v oblasti bydlení v Brně vyjadřuje přístup k bydlení a popisuje nejdůležitější kroky, které byly realizovány za účelem regulace vývoje  oblasti bydlení v uplynulých letech.
Dále jsou definovány klíčové problémy v brněnském sektoru bydlení. Na jejich základě jsou navrženy reálné ambice pro bytovou politiku města Brna na období 10 let, tj. na roky 2016 – 2026, definovány hlavní překážky, stanoveny cíle pro následující období, opatření pro jejich naplňování a také konkrétní opatření. Na závěr je definován způsob monitoringu a hodnocení.
2.	Základní trendy vyjadřující stav v oblasti bydlení v Brně
•	Objem nové výstavby je výrazně nižší než očekávání a potřeby obyvatel města. V posledních  5-ti letech se postupně snižuje počet soukromých projektů nové bytové výstavby, staví se převážně dražší byty a  nová výstavba se tak stává pro stále větší část domácností ekonomicky nedostupnou.  Převážná část obyvatel žije a bude žít v bytových domech, je tedy nutné se zaměřit na tuto formu bydlení.
•	Proces prodeje obecního bytového fondu (privatizace), zahájený v roce 1997  s cílem prodat 46% celkového obecního bytového fondu a zachovat obecní bytový fond v celkové výši 15% z celkového počtu bytů v Brně se blíží ke konci. Z celkového původního počtu  52 530 b.j. bylo podle Pravidel ( která byla zrušena 4/2015) prodáno celkem 1 504 bytových domů s počtem 23 605 b.j., což je 44,9 % z původního  počtu bytových domů.
Ve vazbě na zrušení „Pravidel prodeje  domů, bytů a nebytových prostor v těchto domech“ v roce 2015, dále na dokončenou regulaci nájemného a na vyhodnocování ekonomické výhodnosti vlastnictví bytových domů jednotlivými městskými částmi se již  prodej bytového fondu ve větším rozsahu nepředpokládá.
•	 Obecní bytový fond města vykazuje i přes významné investice do jeho oprav v uplynulých 10-ti letech přetrvávající zanedbanost ve výši cca 7 mld. Kč. Z celkového počtu  1 733 bytových domů  s počtem 29 333 bytů (stav k 31.12.2014) je téměř 12% bytových domů  starších než 90-ti let, dalších  cca 44% bytových domů bylo postaveno v letech 1920-1970 a dalších cca 40% bytových domů  je  z období 1970-2000,  stáří z větší části odpovídá i jejich stavebně-technický stav. Do odstraňování zanedbanosti bytového fondu byly v  letech 2001-2015 vloženy vysoké investice města, městských částí a státních dotací. Výrazně se na odstraňování zanedbanosti podílel  i způsob privatizace  bytového fondu, v rámci kterého byla do bytového fondu investována z podílu na kupní ceně  částka téměř 2 375 mil. Kč.
•	Stav zanedbanosti bytového fondu v jednotlivých městských částech je velmi rozdílný, některé MČ vykazují vysokou zanedbanost, jiné mají bytový fond téměř bez zanedbanosti.
•	 Výrazně se zlepšil stav stávajícího panelového bytového fondu ( 16 287 panelových bytů v majetku města k 31.12.2014) vzhledem  k rozsáhlým investicím do jeho regenerace v uplynulých letech. Stále je ale nutné investovat do jeho obnovy, zejména do výměn bytových jader, oprav a výměn výtahů, obnovy společných prostor. 
•	Souběžně  s opravami panelových domů proběhla již v 9-ti panelových sídlištích revitalizace a  regenerace panelových sídlišť  s celkovými investovanými prostředky ve výši 182 mil.Kč, z toho státní dotace ve výši 108 mil.Kč. Tyto obytné soubory  se postupně stávají pro bydlení stále atraktivnější.
•	Výrazně se zvyšuje  počet obyvatelstva v postproduktivním věku, což vede ke zvyšující se poptávce po specifických formách bydlení, zejména po bytech v domech s pečovatelskou službou a po malometrážních bezbarierových a speciálně upravených bytech, v nichž se prodlužuje délka schopnosti seniora žít relativně soběstačně.
•	Na trhu s byty není dostatečná nabídka různých druhů bytů. Vzhledem k nedostatku investičních možností, složitému získávání lokalit pro novou bytovou výstavbu a následně stavebního povolení, se developerské společnosti a investoři  zaměřují na realizaci drahého a nadstandardního bydlení. Na trhu chybí dostupné bydlení  pro střední vrstvy a  jakékoliv levnější bydlení. Výrazně se  zvýšila  poptávka po levném bydlení a po malých bytech. 
•	Ukončení procesu regulace nájemného, která probíhala od roku 2007  do roku 2012 ve vazbě na zákon č. 107/2006 Sb., o jednostranném zvyšování nájemného z bytu a  o změně zákona č.40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů,  znamenalo zvýšení nájemného  v obecních bytech. Jednotlivé městské části si samy určovaly míru zvýšení nájemného a výše nájemného je tak v jednotlivých městských částech odlišná. 
•	Každoročně  se zvyšují celkové náklady domácností na bydlení, což vede ke zvyšujícímu se počtu dlužníků nájemného. I přes výrazné snížení počtu bytů v majetku města byly dluhy na nájemném  v obecních bytech   za rok 2014 ve výši přes 200 mil. Kč. 
•	Nabídka volných nájemních bytů není dostatečná a na trhu  chybí zejména nabídka ekonomicky dostupných nájemních bytů. Stále se tak snižuje dostupnost bydlení pro většinu obyvatel v nižších příjmových vrstvách. 
•	S rychlým rozvojem trhu s byty se rozšířily možnosti obyvatel řešit bytovou situaci vlastními silami, nicméně podíl osob spoléhajících se na řešení bytové situace z úrovně města je stále vysoký. Městské části evidují  dle centrální evidence v současné době cca 5, 4  tis. žadatelů o obecní byt, což je méně oproti roku 2001, kdy bylo evidováno cca 8 tis. žadatelů. 
•	Počet obydlených bytů v centru města se stále snižuje. V zájmu zachování bytové funkce v historickém jádru města a v dalších centrech městských částí je nutné udržet optimální bytový fond v těchto lokalitách a vracet bydlení do nevyužívaných bytových a nebytových prostor těchto center, a to všemi dostupnými formami.
•	Nová bytová výstavba soukromých developerů  většinou neřeší výstavbu potřebné občanské vybavenosti a veřejných prostranství, v lepších případech jsou ponechány územní rezervy bez dalšího zajištění brzké realizace těchto investic. 
3.	Základní trendy vyjadřující stav legislativního rámce státu
Nájemní bydlení

Základní právní úpravu nájemních vztahů obsahuje Občanský zákoník. Od r. 1964 prošel několika úpravami. Podstatná byla úprava v r. 1991, kdy se převedly dosavadní vztahy užívání bytů na vztahy nájemní, ovšem při zachování jejich obsahu – tzn. práv a povinností nájemců a pronajímatelů. Dílčí změnu přinesl zákon č.107/2006 Sb., o jednostranném zvyšování nájemného z bytu a  o změně zákona č.40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů. Po období stagnace nájemného v letech 2002- 2006, kdy bylo možno upravovat nájemné jen dohodou, dal pronajímateli možnost jednostranně zvýšit nájemné za podmínek daných zákonem a každoročně MMR vyhlašovaným sdělením. Od svého přijetí citovaný zákon předpokládal omezenou platnost – do 31.12.2010. Zákonem č.150/2009 Sb.  bylo období pro postup podle tohoto zákona v určených obcích  včetně města Brna prodlouženo do r.2012.  
Další změny v oblasti nájemních vztahů přinesl zákon  č. 89/2012 Sb. , občanský zákoník,  který nabyl účinnosti  1.1.2014. Pro pronajímatele přinesl změnu především v omezení přechodu nájmu bytu po úmrtí nájemce na člena domácnosti  pouze na dobu 2 let /s výjimkou osob starších 70 let a osob mladších 18 let/.  Další 
výraznou změnou v oblasti výpovědi nájmu ze strany pronajímatele je zrušení institutu přivolení soudu k výpovědi a zrušení institutu  bytových náhrad (je věcí nájemce, aby si našel jiné bydlení), byla zavedena možnost výpovědi bez výpovědní doby, některé výpovědní důvody byly zcela zrušeny, některé doznaly změny.
Tyto legislativní změny přinesly pronajímateli větší volnost při nakládání s byty a rychlejší postup proti těm nájemcům, kteří porušují své povinnosti.  

Do legislativního rámce patří i Zákon č. 117/95 Sb. o státní sociální podpoře v platném znění, kterým se stát podílí na krytí nákladů na výživu a ostatní základní osobní potřeby dětí a rodin a dále opatření státu podporující opravy a rekonstrukce bytových domů (včetně panelových), výstavbu nájemního bydlení v obci a podporu hypotéčních úvěrů fyzickým i právnickým osobám na pořízení nových bytů. 
Životní a existenční minimum je stanoveno v zákoně č. 110/2006 Sb., o životním a existenčním minimu, v platném znění. Hlavní využití životního a existenčního minima je v zákoně č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, v platném znění. Životní minimum plní rozhodující úlohu při posuzování hmotné nouze i jako sociálně-ochranná veličina. Vedle životního minima je z důvodu větší motivace zaveden pro dospělé osoby v hmotné nouzi institut existenčního minima. 
Dne 13.7.2011 schválila vláda ČR Koncepci bydlení ČR do roku 2020 (usnesení vlády č. 524), která byla zpracována Ministerstvem pro místní rozvoj a Státním fondem rozvoje bydlení.
V říjnu 2015 byla schválena Koncepce sociálního bydlení ČR na období 2015-2025, zpracovaná ministerstvem práce a sociálních věcí ve spolupráci s ÚV, MMR a odbornými pracovními skupinami, která stanovuje základní rámec pro sociální bydlení a vytváření sociálního bytového fondu..

Vlastnické bydlení
Zák.č.89/2012 Sb., zrušil zákon č.72/1994 Sb., o vlastnictví bytů a právní  úprava vlastnictví bytů je  nově zařazena do  občanského zákoníku. 
 Z přechodného ustanovení § 3063 vyplývá, že v domech, kde vznikly jednotky podle dosavadního zákona o vlastnictví bytů (do dne nabytí účinnosti občanského zákoníku), zůstane jejich pojetí zachováno i po dni nabytí účinnosti občanského zákoníku. 
Jednou z výrazných změn v celé úpravě bytového spoluvlastnictví  je úprava založení a vzniku SVJ . 

K provedení zákona č. 89/2012 Sb. občanský zákoník bylo vydáno nařízení vlády č. 366/2013 Sb.  o úpravě některých záležitostí souvisejících s bytovým spoluvlastnictvím, ve kterém  je  upraven způsob výpočtu podlahové plochy,  specifikovány společné části domu  a  upraveny podrobnosti týkající se správy domu a pozemku.
4. Nejdůležitější dosavadní kroky realizované v oblasti bydlení v Brně
V r. 1991 došlo na základě zákona č. 172/1991 Sb. k přechodu bytového fondu z majetku státu do majetku obcí. V následujících letech město řešilo aktuální problémy vyplývající ze zásadních legislativních změn, které souvisely s celospolečenskými změnami po roce 1989 (restituce apod.).
V roce 1994 došlo k rozdělení kompetencí mezi městem a městskými částmi, které se promítlo i do sféry bydlení, a to formou svěření převážné většiny obecního bytového fondu do správy městským částem. Cílem bylo přiblížení výkonu práv a povinností vlastníka ve vztahu k nájemcům na úroveň městských částí, komunikace s občany a dále pak zlepšení správy bytového fondu .
V roce 1996  byla schválena vyhláška č. 3/1996 o pravidlech prodeje domů, bytů a nebytových prostor , která zahájila proces prodeje části obecního bytového fondu se záměrem podpořit tím i  rozvoj trhu s byty, vyhláška č. 4/1996 o pronájmu bytů stanovující pravidla pro město a městské části v oblasti pronájmů obecních bytů a řešení žádostí občanů o obecní byt a vyhláška č. 5/1996 o budování půdních vestaveb. Tyto vyhlášky byly v letech 2001 a 2006 zrušeny a  nahrazeny  pravidly, upravujícími  tyto specifické oblasti hospodaření s bytovým fondem.  Pravidla prodeje domů, bytů a nebytových prostor byla zrušena v dubnu 2015, ostatní pravidla zůstávají v platnosti. 
Počínaje rokem 1995 bylo zahájeno postupné využívání státních podpor pro novou bytovou výstavbu, v roce  1998 byla převedena odpovědnost za přípravu nové bytové výstavby do působnosti Bytového odboru MMB. Výsledkem bylo maximální možné využívání státních podpor po celé období, kdy bylo možno ve větší míře získat dotaci od státu, t.j. do roku 2006.
Zřízením obecních fondů na podporu oprav stávajícího bytového fondu a na podporu nové bytové výstavby (Fondu rozvoje bydlení města Brna (dále jen FRBmB) a Fondu bytové výstavby (dále jen FBV)  v roce 2004 byly vytvořeny podmínky pro využití vícezdrojového financování v oblasti bydlení. To umožnilo cílenou regeneraci stávajícího bytového fondu , přípravu a realizaci nových obecních bytů i zainvestování významných rozvojových lokalit bytové výstavby páteřní technickou infrastrukturou, čímž byla nastartována jejich následná zástavba soukromými investory. 
V letech 1997 – 2005  se podařilo  alespoň v omezené míře realizovat výstavbu nového nájemního bydlení formou budování nájemních bytů do spoluvlastnických podílů města a nově vzniklých družstev, s využitím státních dotací na nájemní bydlení.  Touto formou bylo v Brně postaveno celkem 1 615 nových nájemních bytů , které by měly po dvaceti letech od jejich kolaudace postupně přejít do vlastnictví uživatelů. 
V letech 2001 – 2014 se podařilo realizovat řadu investičních projektů na výstavbu nových obecních bytů, především objektů DPS. Celkem bylo postaveno 3 522 bytů, z toho 497 bytů v bytových domech s pečovatelskou službou (stav k 31.12.2014).
Rovněž byly v letech 2005-2012 provedeny rekonstrukce několika  původně bytových domů, které byly delší dobu využívány pro nebytové účely a rekonstrukcí jim byla navrácena bytová funkce – Vlhká 4, Pellicova 41, Pellicova 43, Kobližná 10, Renčova 5, ubytovna Juventus - Stamicova 11 a bylo tak získáno celkem 128 nových obecních bytů. 
V  roce 1996 byl zahájen proces systémového řešení bytové problematiky s využitím zkušeností zahraničních partnerů, jehož konečným výsledkem byl v roce 1997 první Generel bydlení města Brna. Generel obsahuje základní statistické údaje o bytovém fondu města, způsobech jeho financování a lokalitách pro novou bytovou výstavbu. Postupně bylo provedeno několik jeho aktualizací, poslední celková aktualizace byla provedena v roce 2008, od té doby provádí BO MMB pouze dílčí aktualizaci vybraných údajů Generelu..
 Ve vazbě na zpracovaný Generel byla  v roce 2001 ve spolupráci s odbornou i laickou veřejností  zpracována Strategie bydlení města Brna , která byla schválena v prosinci 2001.  V roce 2005 bylo provedeno její první vyhodnocení , v roce 2009 bylo provedeno druhé vyhodnocení a současně její aktualizace ve vazbě na řadu nových aspektů v bytové politice a oblasti bydlení jako celku.
Na základě aktualizace Strategie bydlení města Brna  byl v roce 2010 v rámci Pravidel pronájmu obecních bytů schválen Statut sociálního bytu a Statut startovacího bytu a bylo zahájeno  zřizování těchto kategorií bytového fondu pro specifické skupiny obyvatel. 
 V roce 2008 byl schválen  v ZMB ve vazbě na možnosti čerpání dotací EU projekt „Integrovaný plán rozvoje města v problémové obytné zóně“, který obsahoval zejména regeneraci bytového fondu v projektem stanovené zóně v centrální části města. V rámci projektu byla provedena kompletní rekonstrukce celkem 11 velmi zanedbaných  bytových domů,  současně v nástavbách a vestavbách město získalo dalších 63 nových bytů, dále byly provedeny opravy fasád včetně výměny oken u dalších 16 bytových domů, v rámci veřejných prostor byl dále realizován vnitroblok-park Hvězdička s komunitním centrem.  Projekt byl financován z Fondu bytové výstavby města Brna s kofinancováním z dotací EU a MMR. Celkové výdaje IPRM  jsou  ve výši cca 472 mil. Kč, z toho investice do oprav bytových domů cca 426 mil Kč. Datace EU s podílem MMR se očekávají v celkové výši  cca 141 mil. Kč.
KAPITOLA 3.:	Ambice města Brna
Lze konstatovat, že problémy vyskytující se v Brně v oblasti bydlení se výrazně neodlišují od  problémů v jiných velkých městech ČR. Jsou to zejména nevyhovující kvantita, kvalita a dostupnost bytů a nedostatek nástrojů k výrazné změně této nevyhovující situace. Problémem jsou také přetrvávající dluhy na nájemném.
Vyústěním argumentů uvedených v předchozích kapitolách je formulace ambicí města Brna, k jejichž naplnění Strategie bydlení směřuje :
1.	Zvýšení počtu trvale bydlících obyvatel města Brna. Zajištění potřebné kvantity bytového fondu a zlepšení všeobecné kvality všech způsobů bydlení ve městě (nejen domů, ale i bezprostředního okolí domů a životního prostředí celkově) 
2.	Vytvoření podmínek pro řešení potřeb specifických skupin a dalších cílových skupin obyvatelstva. Zajištění dostatečného množství dostupného bydlení (DPS, startovací byty, byty zvláštního určení - bezbariérové) pro obyvatele města. 
3.	Zajištění dostatečného množství sociálních bytů. Postupné vyčleňování  sociálního bytového fondu v rámci stávajícího obecního bytového fondu, případně budování sociálních bytů v rámci rekonstrukcí stávajících objektů a nové  nízkonákladové  bytové výstavby.
4.	 Vytvoření systému podpory nové výstavby  nájemního bydlení a levného bydlení , kterého je na trhu výrazný nedostatek
5.	Odstranění zanedbanosti stávajícího bytového fondu v majetku města.
6.	Zlepšení správy obecního bytového fondu se zaměřením na efektivní hospodaření.
7.	Postupné snižování dluhů na nájemném za aktivní spolupráce neziskového sektoru. 
8.	Optimální využívání potenciálu území pro novou bytovou výstavbu.
9.	Aktivní využívání všech dostupných dotačních programů pro všestranný rozvoj bydlení  – zainvestování rozvojových lokalit páteřní technickou infrastrukturou, revitalizace zanedbaných lokalit bydlení  komplexní regenerace bytových domů,  odstraňování zanedbanosti bytového fondu
10.	Vytvoření příznivých podmínek pro zapojení soukromých prostředků pro realizaci bytové výstavby a regeneraci stávajícího bytového fondu.
Pro naplnění uvedených ambicí jsou stanoveny cíle, podcíle, nástroje a opatření, a to pro období 10 let od schválení Strategie bydlení města Brna, tj. pro období 2016-2026.
KAPITOLA 4.:	Překážky rozvoje bydlení
4.1.	Dlužníci nájemného
Neplacení nájemného patří mezi hrubá porušení povinností nájemce bytu, která zákon postihuje možností výpovědi, pokud dlužná částka přesahuje výši tříměsíčního nájemného a záloh za služby spojené s nájmem bytu.  Město, respektive městské části,  této možnosti využívá, ale i zde je problém ve zdlouhavosti soudního řízení. 
Dluhy na nájemném  z  bytového fondu jsou k 31.12.2014  vyčísleny na celkovou částku cca 203  mil. Kč, z toho nové  dluhy vždy za poslední rok dosahují částky v průměru cca 60 mil. Kč. Od roku 2001 do roku 2011 celkové dluhy vzrostly z částky 183 mil. na částku 280 mil. Kč, v roce 2014 se podařilo  individuálním přístupem k jednotlivým dlužníkům v některých  MČ dluhy snížit,  zejména v MČ Brno-střed, Židenice,  Žabovřesky, Starý Lískovec, Medlánky , Maloměřice a Vinohrady. V některých ale naopak došlo k jejich dalšímu nárůstu, zejména v MČ Brno-Líšeň a Černovice.
Pokud dlužník po skončení nájmu byt nevyklidí, je nutno se vyklizení domáhat soudní cestou.   Dlouhotrvajícího soudního  řízení využívá část nájemců a cíleně nájem neplatí. Navíc je inspirací pro neplacení nájemného i u ostatních nájemců.  Pouze část dlužníků přiměje zahájení soudního řízení k řešení věci – tzn. postoupení práv a povinností z nájemní smlouvy /směně bytu/  za byt přiměřený jejich ekonomické situaci s tím, že za ně dluh převezme druhý účastník.  Vedle soudního řízení vedoucího k vyklizení bytu však musí městská část, resp. město vést i soudní spor o zaplacení nájemného. 
K vlastnímu postihu dlužníka však dojde až okamžikem vystěhování z bytu. Dřívější právní úprava vázala vyklizení bytu na poskytnutí určité formy bytové náhrady, což vyklizení bytu ztěžovalo a vedlo k narůstání dluhu. Nový občanský zákoník však již žádnou formou bytové náhrady neupravuje, což umožní pronajímateli rychleji se domoci vyklizení bytu.   
Vedle zefektivnění správy obecních bytů je možné využívat i dalších nástrojů vedoucích k prevenci zadluženosti, např. zavedení institutu zvláštního příjemce  v rámci zákona o státní sociální podpoře a zákona o hmotné nouzi v případech, kdy by se výplatou dávky dosavadnímu příjemci zřejmě nedosáhlo účelu, kterému má dávka sloužit.
U příspěvku na bydlení je zvláštní příjemce oprávněn použít dávku bez souhlasu oprávněné osoby k úhradě nedoplatku nájemného z bytu a k úhradě za plnění poskytovaná s využíváním bytu. Podmínkou je, aby oprávněná osoba o dávku požádala a byla jí přiznána, přičemž rozhodné podmínky pro přiznání dávky však musí dokládat čtvrtletně, což je stanoveno zákonem o státní sociální podpoře.
Ukazuje se však, že s osobami sociálně znevýhodněnými je třeba více pracovat, vést je k včasnému řešení situace a zabránit tak vystěhování z bytu mnohdy vícečlenných rodin s dětmi. Za tím účelem je třeba prohloubit metodickou činnost města vůči městským částem v otázce vymáhání dluhů na nájemném shrnující mimo jiné pozitivní postupy městských částí. Oproti dosavadním zvyklostem je nutné zaměřit se zejména na prevenci a řešení dluhů v jejích počátcích vzniku. Je třeba provádět systematickou práci s problémovými nájemníky  a napomoci předcházet vzniku neplatičství. Neznamená to však v žádném případě  větší toleranci k dlužníkům, naopak důsledné vyžadování plnění povinností nájemci bytů a vstřícnost jen u těch, kteří dobrovolně tuto situaci s pronajímatelem  řeší a staví se aktivně k řešení zadluženosti.
4.2. Růst nákladů na pořízení nového bydlení
V průběhu uplynulých let docházelo  a nadále dochází k postupnému zvyšování cen nových bytů a to z důvodů zvyšování cen stavebních prací a materiálů a dále z důvodů četných úprav daňových předpisů, které stále více finančně zatěžují novou bytovou  výstavbu. Pořízení nového bydlení se tak pro stále větší část obyvatel stává finančně nedostupné.  
Od roku 1993 byla DPH pro bytovou výstavbu stanovena snížená sazba ve výši 5%. Od 1.1.2008 bylo zákonem č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů  provedeno zvýšení snížené sazby DPH z 5% na 9% u staveb pro sociální bydlení, včetně definice staveb pro sociální bydlení, kterými se dle tohoto zákona rozumí byt pro sociální bydlení do celkové podlahové plochy 120 m2, rodinný dům pro sociální bydlení do podlahové plochy 350 m2 a bytový dům se všemi byty pro sociální bydlení. Od 1.1.2010 byla snížená sazba zvýšena  z 9% na 10%, následně od 1.1.2012 byla snížená sazba zvýšena  z 10% na 14% a od 1.1.2013 na  současných 15%. Současně se sazbou DPH se průběžně zvyšují další daňové předpisy v oblasti nové bytové výstavby, např. odvody DPH z pozemků atd., které zvyšují konečnou cenu bytů.
Finanční ústavy sice výrazně rozšířily a zpřístupnily občanům své finanční produkty, zejména se jedná o různé druhy hypotečních úvěrů a stavební spoření, velká část obyvatel nemůže ale využít těchto širokých nabídek z důvodů nízkého příjmu a neschopnosti ručení za úvěr. Podpora státu  v oblasti možností občanů získat vlastnické bydlení spočívá pouze v  příspěvku na stavební spoření a dotaci části úroků z úvěru. 
 Cena nové bytové výstavby v Brně se za poslední roky výrazně zvýšila, většina nových bytových projektu je prezentována jako mírně nadstandardní a ceny se pohybují kolem 40 000-50 000,- Kč/m2  a více, což je  obdobné jako v Praze.
4.3. Snižující se počet nově budované bytové výstavby
V období rozvoje tzv. Komplexní bytové výstavby ( 1960-1989), budované převážně panelovou technologií, se v Brně dokončovalo ročně cca 3 000 b.j., současně se také výrazně zvyšoval počet trvale bydlících obyvatel (např. v letech 1971-1975 se v průměru ročně  v Brně dokončilo 3 600 nových bytů, současně se v tomto období zvýšil téměř o 15 000 počet obyvatel města).  
V 80.  a 90. létech se počet dokončených bytů pohyboval v průměru kolem cca 2 000-2 500 b.j. ročně. Po roce 1989 se bytová výstavba na několik let pozastavila a poté pozvolně narůstala, v roce 1999 dosáhla již výše 1 451 b.j., v letech 2000 – 2006 bylo v průměru dokončeno 1167 b.j. ročně. V roce 2007 bylo ve vazbě na dotace poskytované státem na  bytovou výstavbu dokončeno enormních 2736 b.j., od tohoto roku  začal  ale počet ročně dokončovaných bytů v Brně klesat, v roce 2013 a 2014 je již počet dokončených bytů  pouze 932 a 998, což je pro rozvoj města a zajištění nárůstu jeho trvale bydlících obyvatel nedostatečný počet .
KAPITOLA 5. :  Cíle a opatření k jejich dosažení
CÍLE
Jsou definovány celkem 4 hlavní cíle a seřazeny sestupně podle důležitosti.
Cíl 1.	Uchování, regenerace a plné využití stávajícího bytového fondu	 
Cíl 2.	Podpora bydlení pro specifické skupiny obyvatel		
Cíl 3.	Rozvoj všech forem bytové výstavby 			 
Cíl 4.	Spolupráce s obyvatelstvem a jinými subjekty		 
Cíl 1.	Uchování, regenerace a plné využití stávajícího bytového fondu
Vzhledem k přetrvávající zanedbanosti obecního bytového fondu je nutné pokračovat v  rekonstrukcích a opravách stávajícího bytového fondu s maximálním využitím všech dostupných dotačních titulů. 
Největší zanedbanost je ve  starším cihelném bytovém fondu, který se nachází převážně v centru města, kde více než 19% bytů starších 90 let a dalších 40% je z období 1920-1945. Nachází se v něm stále cca 5% bytů se sníženou kvalitou (původní kategorie III a IV).
Převážná část panelových domů v majetku statutárního města Brna již byla kompletně zrekonstruována a u zbývající části proběhla alespoň částečná rekonstrukce. V současné době provádí většina městských částí výměnu bytových jader a výtahů.
Současně s opravami panelových domů jsou řešeny i celkové revitalizace a regenerace sídlišť, jejichž cílem je zabránit sociální degradaci těchto částí města a jejich postupná proměna v plnohodnotné atraktivní obytné zóny.
Očekává se, že tyto velké obytné soubory budou žít ještě dlouhou dobu s obdobnou strukturou obyvatelstva jako dosud a revitalizace těchto obytných souborů včetně rekonstrukce vlastních panelových objektů se proto jeví jako nezbytná.
V roce 2015 vlastní obecní bytový fond 23 MČ z toho 10 MČ vykonává správu prostřednictvím ÚMČ, 10 MČ využívá služeb specializovaných soukromých firem, 2 MČ mají zřízenu příspěvkovou organizaci a 1 MČ vykonává správu částečně úřadem a částečně soukromou firmou. Vzhledem k velkým rozdílům mezi stavem správy , evidence i fyzickým stavem bytového fondu v jednotlivých městských částech  je nezbytné zaměřit se na podrobné zmapování stavebně technického stavu bytového fondu , systém  vedení informací o jeho stavu,  jeho ekonomické vyhodnocení.
Toto ekonomické vyhodnocení  bytového fondu by mělo vést město k rozhodnutí, zda a který pro město neefektivní  majetek převede do soukromého vlastnictví  a jakou formou.   

Podcíle:
1.	Podrobné zmapování stavebně technického stavu bytového fondu  a provedení ekonomického vyhodnocení, sjednocení základních údajů evidence bytového fondu, zavedení jednotné digitalizace a napojení na centrální datovou databázi města.
2.	Rekonstrukce a modernizace stávajícího obecního bytového fondu s cílem dostat postupně všechny domy do stavu “dům v dobré kondici“.
3.	Specifické řešení bytových domů v mimořádně špatném technickém stavu - kompletní rekonstrukce, prodej, demolice. 
4.	Zlepšení správy obecního bytového fondu se zaměřením na efektivní hospodaření. Zavádění nových inovativních způsobů nabídky volných bytů, nových principů v podmínkách nájemních smluv s cílem efektivního využívání majetku s a snižování dluhů na nájemném.
5.	Regenerace obytných souborů v kontextu všech faktorů, které ovlivňují pohodu bydlení.
6.	Převod části bytového fondu do soukromého vlastnictví
7.	Zpracování návrhu postupu při prodeji neefektivního bytového fondu.

A: Nástroje z úrovně státu 

1.	Nařízení vlády č. 468/2012 Sb., o použití prostředků Státního fondu rozvoje bydlení formou úvěrů poskytnutých právnickým a fyzickým osobám na opravy a modernizaci  domů, ve znění pozdějších předpisů, které upravuje  podmínky státní finanční podpory oprav a modernizace domů. 
2.	Nařízení vlády č. 494/2000 Sb., o podmínkách poskytování dotací ze státního rozpočtu na podporu regenerace panelových sídlišť, ve znění pozdějších předpisů.  
3.	Zákon č. 211/2000 Sb., o Státním fondu rozvoje bydlení, ve znění pozdějších předpisů. Upravuje statut, stanovy , vnitřní organizaci a organizační řád Státního fondu rozvoje bydlení.
4.	Program Ministerstva životního prostředí – Zelená úsporám - dotační program na období 2014-2020. 
5.	Dotační programy EU a ministerstev ČR zahrnující oblasti bydlení

B: Nástroje z úrovně města

1.	Pravidla poskytování návratných účelových půjček z FRBMB , schválená v březnu 2009, nahrazující vyhlášku č. 8/1999 - Fond rozvoje bydlení města Brna. Jedná se o půjčky všem vlastníkům na přesně stanovené opravy za podmínek daných státem a obcí.

2.	Fond bytové výstavby  :
		Statut Fondu bytové výstavby  - zakotvuje základní účely použití prostředků z tohoto fondu.
		Zásady pro zapojení finančních prostředků FBV do rozpočtu města stanovují možnosti použití 
		finančních prostředků,  mimo jiné na rekonstrukce a modernizace stávajícího obecního bytového fondu.
3.	Finanční prostředky z rozpočtů města a městských částí.
4.	Finanční prostředky z vedlejší hospodářské činnosti městských částí.
5.	Statut města Brna.

Opatření:
1.	Zpracovat podrobné a aktuální pasporty bytových domů, včetně přehledu potřebných oprav bytových domů s vyčíslením odhadovaných nákladů a jejich každoroční aktualizace
2.	Zajistit vedení jednotné evidence domů a bytů v majetku města Brna a  zefektivnit způsob pronájmu bytů 
3.	Zpracovat návrh úpravy Pravidel pronájmu bytů 
4.	 Zpracovat každoročně přehled využívání finančních prostředků z VHČ k 31. 12.
5.	Důsledné dodržovat podmínky Statutu města Brna v souvislosti s možností použít finanční prostředky z VHČ mimo oblast bydlení ve vazbě na čerpání finančních prostředků na opravy městskými částmi z Fondu bytové výstavby
6.	Zpracovat aktualizaci Zásad pro zapojení finančních prostředků FBV do rozpočtu města Brna v souvislosti s poskytováním příspěvků a půjček městským částem
7.	Zapojit se do využití všech forem dotací  a možností financování ( EU, ITI ),  podporujících zkvalitnění stávajícího obecního bytového fondu, sledovat finanční a dotační programy a jejich využití v oblasti bydlení
8.	Využívat čerpání zápůjček městskými částmi z Fondu rozvoje bydlení města Brna 
9.	Po vyhodnocení ekonomické efektivnosti veškerého bytového fondu vytipovat část ekonomicky nevýhodného majetku k prodeji
10.	Zpracovat návrh postupu při prodeji vytipovaného bytového fondu 

Cíl 2. Podpora bydlení pro specifické skupiny obyvatel 

Ve vazbě na ukončenou regulaci nájemného se  zvyšuje počet osob ohrožených sociálním vyloučením. Jedná se především o osoby, které s postupným zvýšením nájemného nejsou schopny sami pokrýt náklady na bydlení. Ohroženými skupinami jsou zejména senioři, rodiny s dětmi a neúplné rodiny a mladá manželství. 
V souladu se Strategii bydlení města Brna byl v dokumentech statutárního města Brna v roce 2010 zakotven tzv. Statut sociálního bytu a Statut startovacího bytu.
Koncepce sociálního bydlení ČR 2015-2025 specifikuje 2 formy sociálního bydlení - sociální byty a dostupné byty. Bude proto nutné zaměřit se na posílení počtu bytů zařazených do dostupného bydlení, intenzivně vytvářet sociální bytový fond a úzce spolupracovat s odbory sociální péče a institucemi, které napomáhají řešit problematiku bydlení  specifickým skupinám obyvatel využíváním nástrojů sociální politiky-sociálních služeb, sociální práce a sociálních dávek. Jedná se zejména o  tyto skupiny:

1.Lidé, jejichž zdravotní stav, popř. věk vyžaduje speciální bydlení: občané s omezenou možností pohybu a nevidomí, mentálně postižení lidé, senioři. Bydlení musí mít speciální úpravy, aby umožňovalo bezproblémové užívání bytu a domu. 
2.Lidé v dočasné sociální nouzi:
-  osamělí rodiče- zejména matky s dětmi 
-  opuštěné děti a mládež 
-  lidé společensky nepřizpůsobiví 
3.Skupiny ohrožené sociálním vyloučením: jde o osoby, které v současnosti bydlí, avšak se zvýšením nájemného je pravděpodobné, že nebudou schopni sami pokrýt náklady na bydlení. 
4.Nově vznikající domácnosti, mladá manželství.

V posledních letech se zvyšuje podíl nestátních neziskových organizací na poskytování sociálních služeb. Rozšiřuje se spektrum nabídky sociálních služeb.  Propojení samosprávy, státní správy a nestátních neziskových organizací je pojímáno jako jeden z hlavních předpokladů pro úspěšné řešení bytové problematiky specifických sociálně slabých skupin obyvatel.
Obyvatelstvo města stárne a i přes intenzivní výstavbu v  uplynulých letech není stále dostatečný  počet bytů v domech s pečovatelskou službou. Přestože byl významně rozšířen počet bezbariérových bytů pro tělesně postižené občany, stále přetrvává i nedostatek těchto bytů.

Oblasti sociální péče řeší „Komunitní plán sociálních služeb města Brna“, který mimo jiné prosazuje i zavedení prostupného vícestupňového modelu sociálního bydlení a ukládá vytvoření koncepce sociálního bydlení města Brna s cílem komplexního přístupu ke všem potřebným obyvatelům a zohledňuje nutnost postupného rozpouštění sociálně vyloučených lokalit.“

V oblasti bytového hospodářství je proto nutné zaměřit se na oblast podporovaného sociálního bydlení, zejména zajištění dostatečného počtu dostupného bydlení pro specifické skupiny obyvatel  formou zřizování startovacích bytů pro mladé lidi a mladé rodiny, výstavbu  dalších objektů bytových domů s pečovatelskou službou, bytových domů pro seniory a bezbariérových  bytů.
K řešení tohoto cíle je žádoucí v dalším období využit všech dostupných finančních zdrojů, včetně dotací z EU a z  rozpočtu ČR..

Podcíle:
1.	Snížení počtu žadatelů v pořadníku na byty v domech s pečovatelskou službou zajišťováním dostupného bydlení pro seniory formou výstavby bytových domů s pečovatelskou službou a zřizováním  jednotek sdíleného bydlení. 
2.	Zřizování sociálních bytů , a to zejména formou vyčleňování části stávajícího bytového fondu a v rámci rekonstrukcí stávajících objektů ve špatném  technickém stavu a nevyužitých.
3.	Vznik dalších startovacích bytů pro osoby po ukončení studia a mladé rodiny v nové výstavbě nebo rekonstrukcí stávajícího bytového fondu. Výstavba bytů se záměrem budoucího prodeje za nákladové ceny dostudovaným VŠ jako motivace k rozhodnutí zůstat ve městě a omlazení Brna.
4.	Řešení bydlení pro azylanty, ubytování pro neplatiče a krizové bydlení.
A: Nástroje z úrovně státu 
1.	Zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, v platném znění. Tímto zákonem je poskytována dávka příspěvek na bydlení. 
2.	Zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů, účinný od 1.1.2007 vymezuje doplatek na bydlení.
3.	„Podpora výstavby podporovaných bytů“ - státní dotace poskytovaná Ministerstvem pro místní rozvoj je zaměřena na výstavbu a vznik podporovaných bytů pro osoby, které jsou znevýhodněny v přístupu k bydlení.  Podpora je poskytována podle pravidla „de minimis“, které stanoví, že součet všech podpor poskytnutých žadateli nesmí v tříletém období přesáhnout částku v Kč odpovídající 200 000 EUR a „SGEI de minimis“, která v kterémkoliv tříletém období nesmí přesáhnout částku v Kč odpovídající 500.000 EUR, platící pro výstavbu Komunitních domů pro seniory. Pro větší města, které mají větší počet investičních akcí  a v předchozích letech již dotace čerpaly se tyto podpory stávají nedostupné. 
4.	Nařízení vlády č. 249/2002 Sb., ve znění nařízení vlády č. 32/2004 Sb. o podmínkách poskytování příspěvku k hypotéčnímu úvěru  na pořízení bytu osobám mladším 36 let. 
5.	Nařízení vlády č. 616/2004 Sb. schválené 1. 12. 2004, ve znění pozdějších novel, - úvěr max. 300 tis.Kč na pořízení bydlení mladým lidem do 36 let věku. 
6.	Koncepce sociálního bydlení České republiky 2015 - 2025 - Předmětem koncepce je vize sociálního bydlení v ČR  a návrh základních principů systému sociálního bydlení včetně nástrojů financování.
7.	Dotační programy EU a ministerstev ČR zahrnující oblasti bydlení.

B. Nástroje z úrovně města
1.	Koncepce sociální politiky města Brna -Komunitní plán sociálních služeb města Brna do roku 2009, schválený Zastupitelstvem města Brna na zasedání Z5/009 dne 9.10.2007 a Komunitní plán sociálních služeb města Brna pro období 2010 - 2013, schválený Zastupitelstvem města Brna  na zasedání Z5/026 dne 23.6.2009. 
2.	Pravidla pronájmu bytů v domech v majetku statutárního města Brna a podmínky zajišťování bytové náhrady - upravují postup města a městských částí při hospodaření s obecními byty a pravidla pro řešení žádostí občanů o obecní byty.
3.	Zásady pro zapojení finančních prostředků FBV do kapitálových výdajů města - stanovují výše a podmínky použití prostředků fondu pro jednotlivé účely stanovené ve Statutu fondu.
4.	Strategický plán sociálního začleňování, Brno 2015-2018. 
5.	Integrovaná strategie rozvoje Brněnské metropolitní oblasti pro uplatnění nástroje ITI (ISR BMO)

Opatření:
1.	Ve spolupráci s MČ vyčlenit domy určené k rekonstrukci za účelem opravy a zajištění bydlení specifických skupin obyvatel.
2.	Zpracovat úpravu „Pravidel pronájmu bytů v domech v majetku statutárního města Brna a podmínek zajišťování bytové náhrady“  v souladu se schválenou koncepsí sociálního bydlení a ve vazbě potřeby řešení bydlení zajištění bydlení specifických skupin obyvatel.

3.	Zpracovat návrh zajištění finančních prostředků na financování specifických forem bydlení jako doplnění zdrojů FBV.

4.	Ve vazbě na schválenou koncepci sociálního bydlení a Strategický plán sociálního začleňování v Brně postupně vyčleňovat jednotlivé stávající obecní byty pro účely sociálního bydlení

5.	Prostřednictvím Odboru sociální péče MMB zajistit dle potřeby v součinnosti s neziskovými organizacemi  systematickou a trvalou práci s obyvateli sociálních bytů za účelem zajištění udržitelnosti.

Cíl 3. Rozvoj všech forem bytové výstavby

Pro celé území Brna je zpracován Územní plán (z r.1994, platný původně do roku 2010, novelou stavebního zákona byla prodloužena platnost do roku 2020). Pouze část lokalit vymezených tímto Územním plánem pro funkci bydlení má zpracovanou upřesňující územně plánovací dokumentaci. Nová výstavba vyžaduje dokončenou územní přípravu a stanovené regulační podmínky zástavby území.
Pro možnosti výstavby bytových domů z úrovně města, případně spolupráci  města se soukromými  investory byl  v roce 2005 vytvořen na základě územního generelu bydlení centrální registr lokalit určených pro bytovou výstavbu, který je zveřejněn na webových stránkách města. 
U strategicky významných lokalit pro novou bytovou výstavbu je nezbytné v rámci podpory investic zaměřit se zejména na komplexní předprojektovou přípravu lokalit s cílem umožnit vstup jednotlivých investorů do území. Vzhledem k finanční náročnosti nové bytové výstavby, možnostem města a soukromých investorů je vhodné podporovat sdružování finančních prostředků podnikatelského sektoru, soukromého sektoru a města.

Podcíle:
1.	Iniciace včasné přípravy územně plánovací dokumentace pro lokality bydlení. Preference lokalit s kvalitním životním prostředím a lokalit pro bydlení v blízkosti velkých průmyslových zón, které eliminují požadavky na dopravu zaměstnanců
2.	Příprava a  zainvestování  hlavních rozvojových  lokalit  bydlení  páteřní technickou infrastrukturou. Podpora  soukromých investorů při zainvestování  lokalit pro novou bytovou výstavbu páteřní technickou infrastrukturou 
3.	Příprava vybraných strategicky významných rozvojových lokalit bydlení – přesné vymezení lokality, majetková příprava lokality, příprava koncepčních dokumentů (ÚAP,ÚPD), v rámci kterých bude umožněna flexibilita výstavby, územní a ekonomické prověřovací studie, specifikace nároků na dopravní a technickou infrastrukturu, identifikace možností získání dotací ze státu a EU, specifikace programu výstavby občanské vybavenosti a veřejných prostranství , včetně stanovení nezbytných požadavků na výstavbu občanské vybavenosti a veřejných prostranství souběžně s byty.
4.	Podpora partnerství veřejného a soukromého sektoru orientovaného na výstavbu bytů.
5.	Při realizaci nové výstavby obecních nájemních bytů pro vybrané specifické skupiny obyvatel rozptýlenou výstavbou zamezit vzniku sociálně problémových lokalit.
6.	Při realizaci nové  bytové výstavby v soukromém i nájemním sektoru podporovat revitalizaci a regeneraci stávajícího zastavěného území (brownfieldy, proluky, skelety).

A: Nástroje z úrovně státu  (mimo nástrojů pro specifické skupiny obyvatel)   
1.	Zákon č. 211/2000 Sb., o Státním fondu rozvoje bydlení, ve znění pozdějších předpisů. Upravuje statut, stanovy , vnitřní organizaci a organizační řád Státního fondu rozvoje bydlení.
2.	Dotační programy EU a ministerstev ČR zahrnující oblasti bydlení
3.	Podpora výstavby technické infrastruktury je poskytována podle pravidla „de minimis“, která stanoví, že součet všech podpor poskytnutých žadateli nesmí v tříletém období přesáhnout částku v Kč odpovídající 200 000 EUR.   Pro větší města, které mají větší počet investičních akcí  a v předchozích letech již dotace čerpaly se podpora stává nedostupnou. 
4.	Možnost odpisu zaplacených úroků z úvěrů na bydlení ze základu daně z příjmu dle nařízení vlády č. 249/2002 Sb, ve znění nařízení vlády č. 32/2004 Sb. o podmínkách poskytování příspěvku k hypotečnímu úvěru na pořízení bytů osobám mladším 36 let.
5.	Podpora stavebního spoření ( pro všechny typy bydlení) formou nevratného příspěvku od státu - státní dotace stavebního spoření dle zákona č. 96/1993 Sb. v aktuálním znění.

B.  Nástroje z úrovně města
1.	Fond bytové výstavby
Statut Fondu bytové výstavby - zakotvuje strukturu příjmů fondu a základní účely použití prostředků z tohoto fondu.
Zásady pro zapojení finančních prostředků FBV do rozpočtu, které stanovují výše a podmínky použití prostředků fondu.
2.	Finanční prostředky z rozpočtu města na přípravu ÚPD a zainvestování lokalit (zejména na podmiňující investice a zainvestování rozvojových lokalit bytové výstavby).
3.	Finanční prostředky z rozpočtu města 
4.	Územní generel bydlení. Je zpracováván Odborem územního plánování a rozvoje MMB na základě schváleného územního plánu.
5.	Centrální registr nabídky lokalit k bytové zástavbě. Je zpracován Bytovým odborem MMB a čtvrtletně aktualizován.
Opatření
1.	Zpracovat aktualizaci Zásad pro zapojení finančních prostředků FBV do rozpočtu města Brna.
2.	Provádět průběžnou  aktualizaci a doplnění centrálního registru lokalit pro bytovou výstavbu.
3.	Postupně zpracovávat záměry nových projektů v oblasti bydlení ve vazbě na možnosti čerpání finančních prostředků z FBV či rozpočtu města Brna.
Cíl 4. Spolupráce s obyvatelstvem a jinými subjekty     
Je žádoucí průběžně zlepšovat informovanost obyvatelstva:
-	o možnostech řešení bytové otázky a zejména o vhodnosti jejich spoluúčasti na řešení vlastní bytové situace,
-	o současných možnostech získání bydlení různými formami (připravovaná výstavba do osobního vlastnictví, družstevní, nájemní) 
-	o možnostech poskytování úvěrů a půjček v oblasti bytové výstavby a oprav bytového fondu. 
Pro rychlou orientaci v oblasti nové bytové výstavby zpracovává BO MMB již několik let přehled aktuální rozestavěné bytové výstavby realizované soukromými investory v Brně, který je veřejnosti dostupný na webové stránce města.
Je rovněž nezbytné úzce spolupracovat s obyvatelstvem při přípravě nových projektů v oblasti bytové výstavby.
Internetová prezentace problematiky bydlení je rovněž jednou z oblastí, kterou je třeba v budoucnosti zlepšit. O možnostech řešení bytové situace je třeba informovat mj. i formou zpravodajů MČ . 
Další možností získání informací o řešení bytové otázky jednotlivých obyvatel města jsou i občanské poradny a sdružení.
Nástroje z úrovně města 
1.	Internetové stránky města Brna: www.brno.cz - ucelené informace nejen o jednotlivých formách bytové výstavby a prodeji bytového fondu, ale i konkrétní nabídky a možnosti získání  bytu či řešení bytové situace. Informace městských částí jsou uvedeny samostatně na jejich internetových stránkách. 
2.	Brněnský Metropolitan - aktuální informace o oblasti bydlení, např. o realizovaných projektech nové bytové výstavby.  Zpravodaje vydávané jednotlivými městskými částmi.
3.	Nabídka lokalit pro bytovou výstavbu – centrální registr lokalit pro bytovou výstavbu na základě Územního generelu bydlení
Opatření
1.	Trvale zvyšovat  informovanost obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky a nutnosti  spoluúčasti na řešení vlastní bytové situace.
2.	Pro zlepšení orientace zájemců v nabídce vlastnického bydlení v nově budovaných bytových domech každoročně aktualizovat „Přehled rozestavěných projektů bytové výstavby v Brně“  a poskytnout tyto informace veřejnosti na webových stránkách města
3.	Spolupráce s neziskovými organizacemi v rámci programu prevence ztráty bydlení či zadlužení.
KAPITOLA 6. :  PRIORITY 

Z definovaných cílů a podcílů byly vybrány  jako priority pro realizaci v nejbližším období podcíle v tomto pořadí: 
1.	Rekonstrukce a modernizace stávajícího obecního bytového fondu s cílem dostat postupně všechny domy do stavu “dům v dobré kondici“.
2.	Snížení počtu žadatelů v pořadníku na byty v domech s pečovatelskou službou zajišťováním dostupného bydlení pro seniory formou výstavby bytových domů s pečovatelskou službou a zřizováním  jednotek sdíleného bydlení 
3.	Zřizování sociálních bytů , a to zejména formou důsledného využití nevyužívaných kapacit stávajícího bytového fondu a v rámci rekonstrukcí objektů ve špatném  technickém stavu
4.	Vznik dalších startovacích bytů pro mladé rodiny  a absolventy brněnských škol v nové výstavbě nebo rekonstrukcí stávajícího bytového fondu. Výstavba bytů jako motivace pro absolventy VŠ k zabydlení v Brně prostřednictvím nabídky bydlení, se záměrem budoucího prodeje za nákladové ceny.
5.	Zlepšení správy obecního bytového fondu se zaměřením na efektivní hospodaření. Zavádění nových inovativních způsobů nabídky volných bytů, nových principů v podmínkách nájemních smluv s cílem efektivního využívání majetku s a snižování dluhů na nájemném.
6.	Podpora zachování bytové funkce v historickém jádru a centrech městských částí
Kapitola 7.: Monitoring a hodnocení

V průběhu roku 2014 a 2015 byly ve spolupráci s městskými částmi, aktualizovány  vybrané základní údaje Generelu  bydlení města Brna. Následně bylo zpracováno vyhodnocení STRATEGIE BYDLENI MĚSTA BRNA – její aktualizace z roku 2009. Výhodnocení dosavadní Strategie bydlení města Brna tvoří přílohu tohoto materiálu.
Vyhodnocení  dosavadní STRATEGIE BYDLENI MĚSTA BRNA (zpracované v roce 2001 a aktualizované v roce 2009)  a výsledky aktualizovaných základních ukazatelů Generelu bydlení byly použity jako základní podklady pro tvorbu návrhu STRATEGIE BYDLENI MĚSTA BRNA 2016-2026.  Dále BO MMB při zpracování konceptu vycházel   ze stávající situace v oblasti bydlení v městě Brně, ze stávajících koncepčních materiálů schválených na národní úrovni z Koncepce bydlení ČR, schválené vládou dne 13.7.2011 (usnesení vlády č. 524), která byla zpracována Ministerstvem pro místní rozvoj a Státním fondem rozvoje bydlení a z Koncepce sociálního bydlení ČR na období 2015-2025, schválené v říjnu 2015, zpracované ministerstvem práce a sociálních věcí ve spolupráci s ÚV, MMR a odbornými pracovními skupinami, která stanovuje základní rámec pro sociální bydlení a vytváření sociálního bytového fondu. Významnou roli při sestavení  cílů, podcílů a zejména opatření hrála současná situace v oblasti bydlení,  výsledky diskusí Pracovní skupiny bydlení pod vedením I.náměstkyně primátora ing. Kláry Liptákové,  která se scházela od počátku roku 2015 za účelem hledání cest řešení základních problémů v oblasti prodeje bytového fondu a dalších problémů v oblasti bydlení.
Na základě výše uvedených materiálů a informací byly stanoveny hlavní cíle , jejich podcíle, specifikovány dostupné nástroje z úrovně státu, nástroje z úrovně města a byla navržena opatření, která by měla dospět ke zlepšení stávajícího stavu. Vzhledem k množství podcílů byly dále  formulovány  priority a seřazeny dle aktuální situace v oblasti bydlení ve městě Brně
      Aby bylo možno řídit politiku bydlení  v městě Brně v souladu s formulovanou STRATEGIÍ BYDLENÍ MĚSTA BRNA 2016-2026, je nezbytné průběžně a soustavně sledovat (monitorovat) stav realizace jednotlivých opatření vedoucích k zamýšleným cílům.
Formulovaná opatření musejí být periodicky vyhodnocována a předkládána samosprávným orgánům města.. Proto každé dva roky bude bytovým odborem MMB ve spolupráci s městskými částmi provedeno dílčí vyhodnocení stanovených úkolů a cílů obsahující nejen aktuální stav realizace Strategie bydlení, ale i návrhy případných korekcí dalšího postupu včetně zdůvodnění. 
Po 5 letech – v roce 2020  by měla být byla Strategie bydlení zhodnocena jako celek. Na základě tohoto hodnocení budou dle aktuálních potřeb rozvoje oblasti bydlení ve městě Brně dílčí podcíle předefinovány tak, aby bylo možné dosáhnout ve stanoveném období  do roku 2026 v maximální míře stanovených ambicí a cílů v oblasti bydlení v městě Brně. 
Vyhodnocení plnění Strategie bydlení  za období 2002 – 2015          Příloha č.1
Cíl č.1.Podpora uchování a regenerace stávajícího bytového fondu
Podcíle:
1.	Regenerace stávajícího panelového bytového fondu,
2.	Rekonstrukce a modernizace starého bytového fondu v objektech stávající urbanistické struktury, řešení stavu objektů v mimořádně špatném technickém stavu,
3.	Regenerace bytového fondu v kontextu všech faktorů, které ovlivňují pohodu bydlení,
4.	Vytvoření účinnějších právních podmínek pro zachování a regulaci bytové funkce v historickém jádru a v dalších centrech městských částí,
5.	Zlepšení správy obecního fondu.

Plnění cíle za období 2002 – 2015
Převážná část panelových bytových domů v majetku statutárního města Brna ( celkem 16 287 bytových jednotek v 655 panelových bytových domech – údaj k 31.12.2014 ) již  byla kompletně zrekonstruována a u zbývajícího počtu panelových bytových domů proběhla alespoň částečná rekonstrukce (výměna oken, výměna svislých rozvodů technické infrastruktury, výměna  nebo oprava balkonů a lodžií, zateplení objektů, oprava střech, která byla často spojená s výstavbou nových bytů v nástavbě). V současné době provádí většina městských částí výměnu bytových jader. V letech 1995 – 2008 bylo v nástavbách na stávajících panelových domech vybudováno téměř 1000 nových obecních bytů, z toho v letech 2002-2008 to bylo 410 obecních bytů. Přírůstek nových bytů vzniklý nástavbami na panelových domech pomohl v sídlištích stabilizovat demografickou strukturu obyvatel, využil rezervní kapacitu inženýrských sítí a ve většině případů výrazně oživil architektonický vzhled objektů. 
Podcíl č.1 Regenerace stávajícího panelového bytového fondu
•	Ve sledovaném období byly provedeny  rozsáhlé regenerace obecních panelových domů  na sídlištích  v  MČ  Bohunice, Brno-jih, Brno-sever, Bystrc, Kohoutovice, Komín, Královo Pole, Líšeň, Nový Lískovec,  Řečkovice, Vinohrady a Žabovřesky.  
•	K financování regenerací obecního bytového fondu byly využívány částečně vlastní zdroje  městských částí získané z vedlejší hospodářské činnosti, tj.  z vybraného nájemného, dále  ostatní dostupné finanční zdroje, a to:
•	příspěvky a půjčky z Fondu bytové výstavby města Brna. Od roku 1996, kdy byl fond zřízen, do roku 2015  byla poskytnuta jen z tohoto fondu  na regeneraci obecního bytového fondu  částka 1 881,07 mil. Kč, z toho  v letech 2002 – 2015 byla poskytnuta na regeneraci obecního bytového fondu  částka  1 834,69 mil. Kč.
•	zápůjčky z Fondu rozvoje bydlení města Brna. V letech 1995 - 2014 byly z tohoto fondu poskytnuty na opravy bytového fondu zápůjčky v celkovém objemu 702,517 mil.Kč, z toho zápůjčky  městským částem byly v objemu 251,404 mil.Kč. Z této částky byly v letech 2002 – 2014 poskytnuty na opravy  částky v celkovém objemu 410,998 mil.Kč, z toho zápůjčky  městským částem v objemu 120,124  mil.Kč
•	dotace z programu finanční podpory na opravy bytového fondu poskytnuté v letech 1995-2008   Ministerstvem pro místní rozvoj v objemu 59,44 mil.Kč, z toho v letech 2002 – 2008 byla tato částka ve výši 28,345 mil. Kč. V dalších letech již poskytována nebyla.
•	státní finanční podpora PANEL formou úvěrů na opravy a modernizace domů dle Nařízení vlády č.468/2012 Sb., v aktuálním znění, kterým se ruší původní NV č.299/2001 Sb. a jeho následné novelizace.
•	dotace na zateplení domů byla nejprve poskytována Českou energetickou agenturou, nyní je poskytována Ministerstvem životního prostředí v rámci programu Zelená úsporám 
•	úvěry určené k regenerací bytového fondu 
Podcíl č.2. Rekonstrukce a modernizace starého bytového fondu v objektech stávající urbanistické struktury, řešení stavu objektů v mimořádně špatném technickém stavu
Cíl je průběžně plněn opravami stávajícího bytového fondu z úrovně města i městských částí u svěřeného bytového fondu. Z úrovně města – BO MMB byla v letech 2002-2015 provedena rekonstrukce řady starších bytových domů a  jejich navrácení zpět do bytového fondu.  Jednalo se zejména o bytové domy, které byly užívány delší dobu k nebytovým účelům, byly ve zchátralém stavu a již nebyly řádně využívány ani pro bytové ani pro nebytové účely. Z úrovně BO MMB proběhla rekonstrukce těchto domů – Vlhká 4, Pellicova 41, Pellicova 43, část domu Kobližná 10, přestavba ubytovny JUVENTUS na ul.Stamicova, další přestavby probíhaly z úrovně městských částí. Rekonstrukcí těchto domů bylo vybudováno celkem 138 nových obecních bytů.
Projekt „Integrovaný plán  rozvoje města  v problémové obytné   zóně“, byl realizovaný od roku 2010 do roku 2015 v rámci Integrovaného operačního programu ( IOP– oblast podpory 5.2 - zlepšení prostředí v problémových sídlištích). Byl financovaný z rozpočtu města Brna , dotace EU  a státního rozpočtu. Finanční prostředky byly čerpány mimo jiné na regenerace bytových domů. V rámci pilotních projektů regenerace bytového fondu byla městem Brnem realizována kompletní regenerace celkem  11 starých obytných domů. Jednalo se o 3 domy v  MČ Brno-sever (Spolková 3, Francouzská 68, Přadlácká 9) a 8 domů v MČ Brno-střed (Francouzská 64, Francouzská 44, Francouzská 20,  Bratislavská 62, Bratislavská 60, Bratislavská 36a, Bratislavská 39, Francouzská 42). Na domech byly kromě kompletní regenerace provedeny nástavby a půdní vestavby, kterými město získalo dalších 63 nových obecních bytů.
V období 06/2010-04/2011 byla  v rámci této aktivity dále realizována regenerace fasád prováděná formou obnovy vnějších plášťů budov u 16-ti bytových domů. Jednalo se o 14 domů v  MČ Brno-sever (Francouzská 76,80; Hvězdová 6,14,18,20,22; Bratislavská 69,76,80; Cejl 83,95; Spolková 15 a Přadlácká 11) a o 2 domy v MČ Brno-střed (Bratislavská 46, Cejl 51).  Opravy se týkaly  především výměny oken, rekonstrukce a zateplení fasád, opravy a doplnění zámečnických a klempířských prvků. 
Podcíl č. 3.  Regenerace bytového fondu v kontextu všech faktorů, které ovlivňují pohodu bydlení
Současně s opravami panelových domů byly řešeny i celkové revitalizace a regenerace sídlišť, jejichž cílem bylo zabránit sociální degradaci těchto částí města a jejich postupná přeměna v plnohodnotné atraktivní obytné zóny. 
Zastupitelstvo města Brna proto postupně v letech 2002 – 2008 schvalovalo Projekty regenerace panelových sídlišť v 9 městských částech, a to v Brně-Bohunicích, Brně-Bystrci, Brně-Kohoutovicích, Brně-Komíně, Brně-Žabovřeskách, Brně-Řečkovicích, Brně-Novém Lískovci, Brně-Líšni a Brně-Vinohradech.
Při financování byla vedle vlastních zdrojů příslušné městské části využita ve většině lokalit i státní dotace poskytovaná Ministerstvem pro místní rozvoj dle Nařízení vlády č. 494/2000 Sb., ze dne 1. ledna 2001, o podmínkách poskytování dotací ze státního rozpočtu na podporu regenerace panelových sídlišť.
Statutárnímu městu Brnu byla tato dotace poprvé poskytnuta v roce 2004. V období let 2004 – 2015 dosáhla výše poskytnuté dotace celkem 107,785 mil. Kč, z toho:
•	2004 celkem 11,810 mil. Kč 
(I. etapa regenerace panelových sídlišť v Novém Lískovci a Žabovřeskách)
•	2005 celkem 9,900 mil. Kč
       (I. etapa regenerace panelových sídlišť v Bystrci a Komíně)
•	2006 celkem 7,895 mil. Kč
(I. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích a II. etapa regenerace panelového sídliště Žabovřesky)
•	2007 celkem 18,351 mil. Kč
(II. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích a Komíně, I. etapa regenerace panelového sídliště v Kohoutovicích a IV. etapa regenerace panelového sídliště v Novém Lískovci)
•	2008 celkem 9,390 mil. Kč
(III. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích, Komíně a V. etapa regenerace panelového sídliště v Novém Lískovci)
•	2009 celkem 12,275 mil. Kč
(IV. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích a Komíně, II. etapa regenerace panelového sídliště v Kohoutovicích a Řečkovicích a I. etapa regenerace panelového sídliště Vinohrady)
•	2010 celkem 3,500 mil. Kč
(III. etapa regenerace panelového sídliště v Řečkovicích)
•	2011celkem 7,198 mil. Kč
(V. etapa regenerace panelového sídliště v Komíně, IV. etapa regenerace panelového sídliště v Kohoutovicích a III. etapa regenerace panelového sídliště Vinohrady)
•	2012 celkem 7,540 mil. Kč
(VI. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích a V. etapa regenerace panelového sídliště v Řečkovicích)
•	2013 celkem 7,426 mil. Kč
(VII. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích a VI. etapa regenerace panelového sídliště v Řečkovicích)
•	2014 celkem 8,500 mil. Kč
(VI. etapa regenerace panelového sídliště v Kohoutovicích, VII. etapa regenerace panelového sídliště v Řečkovicích a IV. etapa regenerace panelového sídliště Vinohrady)
•	2015 celkem 4,000 mil. Kč
(IX. etapa regenerace panelového sídliště v Bohunicích)

Podcíl č. 4. Vytvoření účinnějších právních podmínek pro zachování a regulaci bytové funkce v historickém jádru a v dalších centrech městských částí
Pro území MPR stále platí  zvláštní podmínka zakotvena v.kapitople 9 Přílohy č.1 OZV SmB č.2/2004 o závazných částech ÚPmB, dodatek v platném znění čl. 9 o nutnosti zachování účelu využití stávajících bytů pro bydlení , která zamezuje snižování počtu bytů ve vybraných objektech. Podrobnosti jednotlivých staveb řeší Regulační plán MPR Brno.

Podcíl č.5. Zlepšení správy obecního fondu.
Správa obecního bytového fondu je vykonávána specializovanými soukromými firmami, městskými částmi nebo příspěvkovými organizacemi městských částí.  V roce 2002 vlastnilo bytový fond 21 MČ, z toho 5 MČ vykonávalo správu vlastními úředníky.
V roce 2008 vlastnilo bytový fond 24 MČ a z toho 8 MČ vykonávalo správu vlastními úředníky, některé městské části měly zřízenu správcovskou společnost. 
V roce 2015 vlastní bytový fond 23 MČ, z toho 10 MČ vykonává správu vlastními úředníky, 10 MČ využívá služeb specializovaných soukromých firem, 1 MČ vykonává částečně správu vlastními úředníky a částečně  využívá služeb specializované soukromé firmy a 2 MČ mají zřízenu příspěvkovou organizaci. 
Celkově došlo ke zlepšení zejména v oblasti evidence bytového fondu.

Cíl č. 2: Podpora všech forem bytové výstavby
Podcíle:
1.	Včasná příprava územně plánovací dokumentace
2.	Podpora zainvestování lokalit připravovaných soukromým sektorem pro novou bytovou výstavbu všemi dostupnými formami (dotace státu, dotace FBV)
3.	Preference lokalit s kvalitním životním prostředím. Podpora lokalit pro bydlení, které umožní kvalitní bydlení v blízkosti velkých průmyslových zón a tím eliminují požadavky na dopravu zaměstnanců
4.	Příprava vybraných rozvojových lokalit bydlení – dořešení majetkových vztahů,  zainvestování technickou infrastrukturou
5.	Podpora partnerství veřejného a soukromého sektoru orientovaného na výstavbu bytů
6.	Podpora nové bytové výstavby pro cílové skupiny obyvatel
7.	Zabezpečení výstavby nových bytů rozptýleně v celém městě s cílem zamezit vzniku sociálně problémových lokali
8.	Diferenciace cen obecních pozemků poskytovaných pro novou bytovou výstavbu v závislosti na druhu výstavby (nájemní bydlení, soukromé bydlení

Plnění cíle za období 2002 - 2015
Hlavními nástroji z úrovně státu byly v době schválení STRATEGIE BYDLENÍ dotační programy na podporu nové bytové výstavby a odstraňování zanedbanosti bytového fondu. 
V současné době je z úrovně státu poskytována pouze podpora v oblasti regenerace panelových sídlišť. Programy v oblasti nové bytové výstavby jsou vázány na směrnici Evropského společenství o veřejné podpoře v oblasti bydlení, při kterých je uplatňováno pravidlo „de minimis“ nebo „SGEI de minimis“ a nejsou tudíž městem Brnem plošně aplikovatelné a využitelné. 
Hlavními nástroji z úrovně města v uplynulém období byly a nadále jsou Fond bytové výstavby a Fond rozvoje bydlení.

Fond bytové výstavby
Fond bytové výstavby (dále jen „FBV“) byl zřízen „Statutem fondu bytové výstavby“ v roce 1996. Dle potřeb je aktualizován a poslední novelizace „Statutu fondu bytové výstavby“ byla schválena dne 23. 6. 2015 na zasedání Zastupitelstva města Brna Z7/07.
Podmínky využití finančních prostředků fondu určují „Zásady pro zapojení finančních prostředků Fondu bytové výstavby do rozpočtu města“ (dále jen „Zásady“). Zásady jsou pravidelně aktualizovány, poslední aktualizace byla schválena dne 18. 3. 2014 na zasedání Zastupitelstva města Brna Z6/032.

Kapitálové výdaje z FBV v jednotlivých letech dle účelu použití: 
 
Kapitálové výdaje z Fondu bytové výstavby města Brna 
v letech 2002 – 2015 (v mil. Kč)	
Rok	Regenerace	Nová výstavba	TI	Celkem za rok	
2002	82,044	89,069	13,079	184,192	
2003	306,027	92,360	130,899	529,286	
2004	162,327	32,719	57,096	252,142	
2005	73,660	132,832	30,796	237,288	
2006	84,877	120,843	146,975	352,695	
2007	106,308	144,722	62,647	313,677	
2008	81,641	49,596	26,722	157,959	
2009	161,015	54,854	23,400	239,269	
2010	156,360	32,348	27,596	216,304	
2011	75,341	24,500	26,760	126,601	
2012	103,215	4,600	8,000	115,815	
2013	117,389	19,300	13,640	150,329	
2014	160,037	0,000	15,880	175,917	
2015	138,429	0,000	25,410	163,839	
Celkem	1 808,670	797,743	608,900	3 215,313	

Příjmy  FBV v jednotlivých letech

Příjmy Fondu bytové výstavby za prodej nemovitostí v jednotlivých letech (v mil. Kč)	
Rok	Příjmy za prodej nemovitostí	
2002	254,637	
2003	905,549	
2004	524,995	
2005	763,285	
2006	572,974	
2007	226,710	
2008	327,023	
2009	959,121	
2010	1 458,728	
2011	652,028	
2012	718,353	
2013	655,081	
2014	738,457	
Celkem	8 756,941	

Fond rozvoje bydlení města Brna
Fond rozvoje bydlení města Brna (dále FRBmB) byl zřízen na podporu zachování a zlepšení funkcí stávajícího bytového fondu města Brna dle dispozic Ministerstva pro místní rozvoj ČR v roce 1994. První zápůjčky byly poskytnuty v roce 1995.
„Pravidla pro vytvoření a použití účelových prostředků Fondu rozvoje bydlení města Brna“ , schválená na Z3/038 ve dnech 25. – 26.6.2002,  byla postupně upravována a poslední znění bylo schváleno na Z7/10 dne 6.října 2015 pod názvem „Pravidla poskytování návratných účelových zápůjček z Fondu rozvoje bydlení města Brna“.
V letech 2002 až 2014 bylo na opravy a modernizaci bytového fondu poskytnuto z FRBmB celkem 410 998 tis. Kč, z toho 120 124 tis. Kč městským částem. 
Příjmy ze splácení zápůjček poskytnutých v minulých letech činily za toto období celkem 549 476 tis. Kč. 
Ve sledovaném období byly nejčastěji čerpány zápůjčky na obnovu fasád, výměnu oken a opravu balkonů (230 129 tis. Kč) a na opravu střechy (36 727 tis. Kč). Celkem je v současné době možno čerpat zápůjčku na 17  různých účelů.

Nová výstavba
Nová výstavba byla zaměřována především na potřeby specifických skupin obyvatelstva, jako jsou důchodci (byty zvláštního určení - byty v DPS), zdravotně postižení (byty zvláštního určení – bezbariérové byty), nízkopříjmové skupiny obyvatel (sociální byty) a mladé rodiny (startovací byty).
Pro operativní nabídku možností výstavby potenciálním investorům byl vytvořen Centrální registr lokalit plánované bytové výstavby na základě Územního generelu bydlení  a platného Územního plánu města Brna jako aktivní informace investorům bytové výstavby, k nalezení je na stránkách města Brna pod následujícím odkazem: http://www.brno.cz/sprava-mesta/magistrat-mesta-brna/usek-hospodarsky/bytovy-odbor/centralni-registr-lokalit-pro-bytovou-vystavbu-dle-uzemniho-planu-mesta-brna/
U strategicky významných  - rozvojových lokalit pro novou bytovou výstavbu bylo z úrovně města řešeno majetkové vypořádání a zainvestování lokalit podmiňujícími investicemi technické infrastruktury , umožňujícími  vytvoření možnosti vstupu jednotlivých investorů do území a finanční zpřístupnění nové výstavby širší veřejnosti – lokalita Bystrc - Kamechy, lokalita Medlánky – V Újezdech, lokalita Křenová - Masná.  

Hodnocení jednotlivých podcílů:  
Podcíl 1: Včasná příprava územně plánovací dokumentace
Na jednotlivé návrhové lokality bydlení zakotvené v Územním plánu města Brna byly a nadále jsou průběžně zpracovávány podrobnější územně plánovací dokumentace, které stanovují regulační podmínky zástavby pro budoucí investory včetně stanovení  podmiňujících a souvisejících investic. Průběžně se daří připravovat dostatek lokalit pro novou bytovou výstavbu. Problémem u řady lokalit je jejich velká investiční náročnost na zainvestování technickou infrastrukturou, zejména podmiňujícími investicemi veřejných inženýrských sítí.

Podcíl 2: Podpora zainvestování lokalit připravovaných soukromým sektorem pro novou bytovou výstavbu všemi dostupnými formami (dotace státu, dotace FBV)
V Generelu bydlení jsou uvedeny základní rozvojové lokality bydlení, na jejichž přípravě a realizaci se město podílí nebo by se mělo  podílet.  Tyto lokality  jsou postupně  připravovány ve vazbě na aktivity soukromých investorů, kteří v lokalitách připravují výstavbu bytových domů. 
V roce 2002 bylo Generelem bydlení definováno celkem 5 rozvojových lokalit bydlení : 
1.	Kamechy /1.etapa hotovo/
2.	Kamenný vrch  II
3.	Křenová – Masná  /hotovo/
4.	Černovická terasa
5.	Medlánky – lokalita V Újezdech /hotovo/
V aktualizaci Generelu  bydlení z roku 2008 je zařazeno celkem 7 rozvojových lokalit, z toho 3 původní a 4 nové lokality:
1.	Kamechy – 2. a 3.etapa
2.	Dolní Heršpice – Přízřenice  / nová lokalita/  
3.	Černovická terasa – Na kaménkách 2. a 3. etapa
4.	Kamenný vrch  II – 3. etapa
5.	Sadová  / nová lokalita/
6.	Kejbaly  / nová lokalita/
7.	Tuřany-Holásky  / nová lokalita/

V letech 2001-2010 BO MMB ve spolupráci s OÚPR MMB  a soukromými investory  koordinoval přípravu výstavby, dořešení majetkových vztahů a zainvestování  rozvojových lokalit bytové výstavby. Do roku 2004 byly na zainvestování části lokalit využívány v omezené míře i státní dotace na výstavbu TI. V dalších letech  byla výstavba  vybrané páteřní TI již plně financována  z Fondu bytové výstavby.
V průběhu let 2002 – 2008 se podařilo tímto způsobem realizovat páteřní technickou infrastrukturu ve 3 z 5 rozvojových lokalit a nastartovat tím výstavbu bytových domů s vedlejší technickou infrastrukturou v těchto lokalitách. Jedná se o lokalitu Kamechy s celkovým počtem  cca 2 400 bj, lokalitu Medlánky – V Újezdech s celkovým počtem cca 1 100 bj a lokalitu Křenová – Masná s celkovým počtem 268 bj. 

Podcíl 3: Preference lokalit s kvalitním životním prostředím. Podpora lokalit pro bydlení, které umožní kvalitní bydlení v blízkosti velkých průmyslových zón a tím eliminují požadavky na dopravu zaměstnanců
Při vytipování lokalit pro novou výstavbu jsou preferovány lokality s kvalitním životním prostředím, kterých má dosud město dostatek. V návaznosti na realizaci průmyslové zóny Černovická terasa byla vytipována v roce 2003 Bytovým odborem MMB ve spolupráci s OÚPR MMB lokalita Slatina, následně byla uzavřena smlouva o spolupráci města se soukromým investorem a v lokalitě bylo postupně cca 260 bytů Město se na výstavbě podílelo příspěvkem na budování městské technické infrastruktury  a směnou pozemků města pod veřejné komunikace.

Podcíl 4: Příprava vybraných rozvojových lokalit bydlení – dořešení majetkových vztahů,  zainvestování technickou infrastrukturou
1.Kamechy  - ZMB Z4/010 dne 14.10.2003 schválilo TEZ na výstavbu  TI – páteřní komunikace včetně inženýrských sítí pro cca 1 700 bytových jednotek. V roce 2004 byla zahájena příprava stavby, vlastní stavba páteřní komunikace včetně sítí TI byla zahájena v 1/2006 a dokončena v 12/2007. Celkové náklady  včetně přípravy činily 89,9 mil.Kč, akce byla financována plně z FBV MMB. Výstavba bytů v 1. etapě  v počtu cca 783 b.j. je již dokončena soukromým investorem, 2. a 3. etapa s celkovou kapacitou  1645 bytů je v realizaci 2 soukromých investorů. Celkový počet bytových jednotek v lokalitě se zvýšil z ůvodně plánovaných 1700 na cca 2400 b.j. 
2. Kamenný vrch II.- 3.etapa – lokalitu se nepodařilo připravit na zahájení z důvodu nevyřešení odvedení dešťových vod  a pozastavení přípravy výstavby kanalizačního sběrače. Práce na přípravě byly v roce 2007 zastaveny. V závěru roku 2008 bylo zadáno zpracování nového regulačního plánu  s cílem  připravit v této lokalitě výstavbu nízkoenergetických bytových  staveb a zároveň dosáhnout umístění většího počtu bytových domů. Jedná se o lokalitu bydlení města s celkovou plochou cca 10 ha, pozemky jsou převážně v majetku města. Ve spodní části lokality při ulici Petra Křivky je plánována výstavba BD, v další části lokality převážně nízkopodlažní zástavba rodinných domů. Lokalita je v současné době využívána jako zahrádkářská lokalita s objekty pro individuální rekreaci.
3. Křenová – Masná – v roce 2002 byla zajištěna studie výstavby bytových domů a TI, následně RMB na R4/020  schůzi dne 24.2.2003 schválila záměr výstavby TI a bytových domů v lokalitě.  V roce 2004 byla provedena dekontaminace lokality a zahájena výstavba sítí TI a komunikace, poté jednotlivých bytových domů. Komunikace  včetně TI byla  dokončena po  dokončení hrubých staveb domů v roce 2007 s celkovými náklady včetně přípravy 25,7 mil.Kč, dekontaminace lokality stála 30 mil. Kč. Výstavba páteřní technické infrastruktury byla financována plně z FBV MMB. Vlastní bytová výstavba byla dokončena v roce 2008 – celkem 268 bj, z toho 35 bytů obecních bytů s využitím státní dotace pro nízkopříjmové skupiny obyvatel a 40 bytů v DPS s využitím státní dotace z MMR pro podporované bydlení, 193 bj bylo postaveno soukromým investorem na prodej. 
4. Černovická terasa – výstavba bytů v 1. etapě byla realizována v letech 2002 – 2004 s využitím státních dotací na TI, v rámci 1.etapy bylo postaveno celkem 111 bj. Přípravu 2.etapy zajišťuje soukromá firma. Se společností byla uzavřena plánovací smlouva na výstavbu TI v lokalitě. Výstavba nebyla dosud zahájena. Pro zainvestování pozemků ve 3. etapě byl schválen na ZMB Z4/025 dne 17.5.2005 TEZ na zainvestování lokality páteřní technickou infrastrukturou. Následně byla zahájena  příprava stavby, ta byla ale v roce 2007 přerušena a poté zastavena z důvodu negativního stanoviska Brněnských vodáren k možnostem odkanalizování lokality. Práce na přípravě 3.etapy lokality jsou dosud pozastaveny.
5. Medlánky – lokalita V Újezdech – výstavba první části TI a současně výstavba prvních 2 bytových domů byla realizována v letech 2000 – 2003 s využitím státních dotací na nájemní bydlení a na výstavbu TI, ve spolupráci města Brna a soukromých investorů. V roce 2004 schválila RMB záměr výstavby  páteřní TI - komunikace a směn pozemků v lokalitě.  Výstavba páteřní komunikace proběhla v letech 2005 – 2006 s celkovými náklady včetně přípravy 69,7 mil.Kč. Akce byla financována plně z FBV MMB. Další výstavba bytových domů včetně vedlejší TI v lokalitě již byla připravována soukromými investory a  byla dokončována postupně od roku 2005. Celkem vzniklo v lokalitě cca 1 100 nových bytů.
6. Dolní Heršpice – Přízřenice -  Jedná se o návrhovou plochu pro bydlení s celkovou kapacitou cca 360 bytů převážně v bytových domech. Z úrovně BO byla pořízena v r.2014 studie zástavby předmětné lokality, která navrhuje v souladu s ÚP způsob zástavby a zároveň prokazuje reálnou možnost zainvestování těchto pozemků TI tak, aby bylo možno v krátké době zahájit bytovou výstavbu. Celkové náklady na zainvestování lokality jsou stanoveny ve výši cca 47 mil.Kč, z toho doprava cca 22 mil.Kč, vodovod cca 2 mil.Kč, kanalizace splašková a dešťová cca 19 mil.Kč, plyn cca 2,5 mil.Kč a veřejné osvětlení cca 1,5 mil.Kč.
7. Sadová  - Jedná se o rozvojovou lokalitu bydlení v MČ Královo Pole o výměře cca 28 ha. Lokalita byla v letech 2006 a 2007 prezentována na veletrhu Urbis, v roce 2007 a 2008 probíhala příprava lokality soukromými investory - výkupy pozemků, zpracování programu výstavby ve vazbě na regulační plán lokality a dokumentace pro územní rozhodnutí ze strany soukromých investorů. Na lokalitu byla v letech 2012-13 uzavřena plánovací smlouva a v současné době je již bytová výstavba v dané lokalitě v realizaci soukromými investory.
8. Kejbaly – Jedná se o rozvojovou lokalitu bydlení s celkovou plochou cca 28 ha, v MČ Brno střed a Bohunice, pozemky města cca 40 %. Plochy jsou převážně určené pro bydlení umožňují výstavby RD a nízkopodlažních BD s možností integrace nezbytné občanské vybavenosti. Pro výstavbu v lokalitě je nutné dobudování souvisejících celoměstských systémů TI (zejména kanalizace, rekonstrukce a dostavba komunikace a vedení sítí v ulici Vinohrady a vybudování páteřní komunikace předmětným územím včetně TI.

9. Tuřany – Holásky - Jedná se o rozvojovou lokalitu bydlení s celkovou plochou cca 2,8 ha. V lokalitě je plánována výstava 6 BD, s celkovou kapacitou cca 150-180 bytů. V dubnu 2006 byla zpracována studie proveditelnosti na  možnou zástavbu lokality, RMB na R4/158 schůzi dne 27.8.2006 schválila záměr výstavby TI a bytových domů s obecními byty a DPS, následně ZMB Z4/037 schválilo  zařazení výstavby  TI v této lokalitě do investic města. BO MMB zajišťuje od roku 2007 přípravu lokality- vybudování páteřní komunikace včetně IS a v další etapě výstavbu 3 BD s pečovatelskou službou s celkovou kapacitou cca 90 bytů. V současné době je vydáno SP na komunikace a TI, v přípravě je výstavba DPS a bytových domů a je připravována směna pozemků. Předpokládá se výstavba 3 bytových domů  soukromým investorem. 

Podcíl 5: Podpora partnerství veřejného a soukromého sektoru orientovaného na výstavbu bytů
Tento podcíl je plněn spoluprácí při přípravě a zainvestování  rozvojových lokalit a spoluprácí při přípravě dalších menších lokalit návrhových ploch bydlení pro výstavbu. 
Prvním realizovaným projektem se stal projekt Slatina s cca 260 byty vybudovanými soukromým investorem na základě smlouvy o spolupráci, kdy město zainvestovalo vybudování páteřní TI. 
Druhým projektem je projekt bytové výstavby Komárov -  Jeneweinova- Svatopetrská – Klášterského, kde  bude část výstavby zajišťovat město Brno formou výstavby obecních bytů a část soukromý investor formou výstavby bytů na prodej do osobního vlastnictví. Lokalita se nachází v městské části Brno-jih, k.ú. Komárov. Pozemky v předmětné lokalitě jsou v majetku  Statutárního města Brna, PF ČR a soukromých osob a v  současné době jsou z větší části využívány jako veřejná zeleň. V roce 2008 byl v RMB schválen záměr výstavby 3 BD a TI ve spolupráci se soukromým investorem a současně byla uzavřena smlouva o nájmu a budoucí kupní smlouva na tyto pozemky. Následně byla zpracována DUR. Projednávání DUR  bylo zastaveno z důvodu umístění lokality v záplavovém území. Od roku 2009 je záměr pozastaven a probíhají občasné snahy o jeho obnovení formou jednání s OVLHZ. 
Podcíl 6: Podpora nové bytové výstavby pro cílové skupiny obyvatel
V rámci výstavby obecních bytů bylo za sledované období let 2001 - 2014 postaveno celkem 3522 obecních bytů včetně bytů v DPS. Byty byly realizovány buď zcela z úrovně města nebo do spoluvlastnických podílů (pouze do roku 2005). Jednalo se buď o novou výstavbu bytových domů, o nástavby a vestavby do  stávajících bytových domů nebo o přestavbu dlouhodobě nevyužívaných prostor ve starších objektech na bytové jednotky. V objektech DPS vzniklo celkem 497 bytových jednotek. 
Byty do spoluvlastnických podílů: projekty Pod Novou horou, V Újezdech, Nad střelnicí, Cacovická, Táborské nábřeží, Cihelna, Za kněžským hájkem, Holzova, Dvouřádky.
Objekty DPS: Zderadova 5 – 40 b.j., Kavčí 1 – 21 b.j., Purkyňova 91a - 25 b.j., Pompova 1 – 18 b.j., Pahrbek 13 - 23 b.j., Kartouzská 14 - 38 b.j., Hybešova 65 - 64 b.j., Křenová 39 – 42 b.j., Rotalova 15-19 - 42 b.j., Vondrákova 7/9 - 34 b.j., Vavřinecká 13 – 17 b.j., Renčova 5 – 8 b.j.(zbývajících 19 bytů v objektu DPS Renčova je  pronajímáno jako běžné obecní byty), JUVENTUS Stamicova 11 – 33 b.j. – rekonstrukce z nebytových prostor (zbývajících 57 bytů je pronajímáno v jiném režimu).

Přehled obecní bytové v letech 2001-2014
Rok	Nově vzniklé byty ( bez DPS )	DPS	celkem byty včetně DPS	
	Nová výstavba	nástavby a vestavby	rekonstrukce z nebyt.prostor	Celkem			
	100% obec	spoluvl.						
2001	9	396	335	-	740	55	795	
2002	31	354	111	-	496	113	609	
2003	36	256	249	-	541	42	583	
2004	19	212	34	-	265	61	326	
2005	36	93	222	-	351	0	351	
2006	56	-	55	-	111	82	193	
2007	144	-	68	35	247	65	312	
2008	37	-	21	3	61	21	82	
2009	0	-	22	0	22	0	22	
2010	0	-	12	0	12	17	29	
2011	0	-	24	3	27	0	27	
2012 *	19	-	25	57	101	41	142	
2013	0	-	12	7	19	0	19	
2014	20	-	12	-	32	0	32	
celkem	407	1311	1202	105	3025	497	3522	
	1718						
* z celkového počtu 41 bytů v DPS je 33 bytů v objektu JUVENTUS, které jsou v režimu DPS, ale vznikly přestavbou z nebytových prostor ne v rámci nové výstavby

Podcíl 7: Zabezpečení výstavby nových bytů rozptýleně v celém městě s cílem zamezit vzniku sociálně problémových lokalit
 V rámci stávající bytové výstavby bylo v letech 2002-2008 vytipováno několik objektů k rekonstrukci a následně byla z úrovně města – BO MMB provedena rekonstrukce těchto starších bytových domů a jejich navrácení zpět do bytového fondu.  Jednalo se o původně bytové domy, které byly užívány delší dobu k nebytovým účelům, byly ve zchátralém stavu a ani pro nebytové účely již nebyly řádně využívány – Vlhká 4, Pellicova 41, Pellicova 43, část domu Kobližná 10. Rekonstrukcí stávajících prostor bylo vybudováno celkem 38 nových obecních bytů. V dalším sledovaném období do roku 2015 byla v roce 2012 dokončena přestavba ubytovny JUVENTUS v Kohoutovicích na ul.Stamicova na bytový dům s celkovým počtem 90 bytů, z toho 33 v režimu DPS, 44 startovacích bytů, 12 bezbariérových a 1 domovnický byt. mimo bytů. Dalších 63 nových bytů vzniklo v nástavbách a vestavbách při rekonstrukci bytových domů v rámci projektu IPRM v problémové zóně města.

Podcíl 8: Diferenciace cen obecních pozemků poskytovaných pro novou bytovou výstavbu v závislosti na druhu výstavby (nájemní bydlení, soukromé bydlení)
Tento cíl není naplňován, při prodeji pozemků postupuje město jednotně a pozemky jsou prodávány  soukromým investorům za tržní ceny bez ohledu na následné využití či  druh bytové výstavby.
Cíl č.3. Rozvoj trhu s byty
Podcíle:
1.	Podpora všech forem nové bytové výstavby (viz. Cíl 2),
2.	Podpora převodu  stanovené části obecního bytového fondu do soukromého vlastnictví,
3.	Deregulace nájemného v obecních bytech,
4.	Kontrola využívání obecních bytů a vyvození důsledků vůči nájemcům porušujícím své povinnosti,
5.	Zvýšení informovanosti obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky.

Plnění cíle za období 2002 – 2015
K rozvoji trhu s byty přispívalo město ve sledovaném období zejména probíhající privatizací obecního bytového fondu, výstavbou nových bytů a postupnou deregulací nájemného v rámci stávající právní úpravy. 

Podcíl č.1 Podpora všech forem nové bytové výstavby (viz. Cíl 2),
V průběhu sledovaného období byla podporována nová bytová výstavba  obecní i soukromá. Na výstavbu nových obecních bytů bylo z FBV vynaloženo v letech 2002-2015 celkem 797,7 mil.Kč , bylo  postaveno 437 nových obecních bytů včetně bytů v DPS a dalších 1311 bylo postaveno do spoluvlastnictví města a bytových družstev. 
Dále město výrazně podporovalo i výstavbu  technické infrastruktury v lokalitách bydlení, zejména pak ve velkých rozvojových lokalitách. Na  výstavbu TI bylo uvolněno z FBV celkem 608,9 mil. Kč. 

Podcíl č. 2.  Podpora převodu  stanovené části obecního bytového fondu do soukromého vlastnictví
Od roku 1997 do roku 2015 bylo prodáno dle vyhlášek města Brna č. 3/1996 a č. 15/1998 o pravidlech prodeje a následně dle Pravidel prodeje domů, bytů a nebytových prostor v těchto domech  celkem 1504 bytových domů s 23 605 byty. Zastupitelstvo města Brna dne  14.4.2015 zrušilo Pravidla prodeje i seznamy domů, které budou připravovány k prodeji dle těchto pravidel. 
V letech 2002 – 2008 (1. vyhodnocení strategie) pokračoval proces privatizace obecního bytového fondu s tím, že v roce 2006 došlo k pozastavení, jehož výsledkem byla změna „Pravidel prodeje domů, bytů a nebytových prostor v těchto domech.“ ZMB na zasedání Z5/008 schválilo nová „Pravidla prodeje domů, bytů a nebytových prostor v těchto domech “ s účinností od 1.11.2007.
V současné době probíhá realizace prodeje posledních 24 bytových domů, jejichž nájemci obdrželi nabídku ke koupi dle uvedených pravidel, a to za cenu obvyklou stanovenou znaleckým posudkem s poskytnutím slevy 25%. 
MČ byly vyzvány k předložení návrhu na prodej bytových a rodinných domů jim svěřených do 30.11.2015, a to především s ohledem na jejich technický stav v návaznosti na provedenou pasportizaci domů. 
Celkový počet obecních bytů na počátku privatizace		52 530 b.j.
Celkem prodáno dle pravidel do roku 2015			23 605 b.j., tj 44,9%
	
Podcíl č. 3. Deregulace nájemného v obecních bytech
Deregulace nájemného probíhala ve vazbě na obecně závaznou právní úpravu postupně.
do 31.12.2001 					-  vyhl. 176/1993, výměr MF ČR
od 1.7.2002 do  konce r. 2002 	-  27,42 Kč/m2 v I. kategorii
od zrušení výměru 12/2002 		-  nájemné stanovováno dohodou
od 1.1.2007 do 31.12.2012        	- zák.č.106/2007 Sb. o jednostranném zvyšování nájemného - podle katastrů 
									   až na cílovou hodnotu nájemného 

Cílová hodnota měsíčního nájemného pro město Brno se tak pohybovala v intervalu 75,91 až 111,97 Kč/m2 resp. 68,32 až 100,77 Kč/m2 pro byty se sníženou kvalitou. 
O výši nájemného rozhoduje ve svěřeném majetku městská část, v nesvěřeném majetku město. Městské části vesměs nevyužily možnosti maximálního zvýšení nájemného na cílovou hodnotu.
V nesvěřeném majetku dosahuje nájemné maximální výše 96,-Kč/m2/měsíc, v městských částech od 43,38 Kč/m2/měsíc /MČ Brno – Vinohrady/  po 96,-Kč/m2/měsíc /MČ Brno-střed/. Další MČ: Bystrc- 60,- Kč, Černovice-62,24 Kč,  Brno-jih-62,- Kč, Jundrov- 77,- Kč, Kohoutovice- 65,-Kč, Komín- 85,-Kč /1 dům/, 100,-Kč /1 dům/, Královo Pole- 72,95- 79,30 Kč, Líšeň -63,- Kč, Maloměřice a Obřany -68,-Kč, Medlánky-65,-Kč, Nový Lískovec-55,23 Kč, Řečkovice a Mokrá Hora – 80,-Kč, Brno-sever- 110,- Kč s poskytnutím slevy  35-50 %, Slatina – 55-59,- Kč, Starý Lískovec- 92,51 Kč se slevou na 55,- Kč, Brno-střed- 66-96,- Kč, Žabovřesky- 66,92 Kč, Židenice-71,13-85 Kč.        

Podcíl č. 4. Kontrola využívání obecních bytů a vyvození důsledků vůči nájemcům porušujícím své povinnosti 
Kontrolu využívání obecních bytů ve svěřeném bytovém fondu vykonávají plně jednotlivé městské části, zejména prostřednictvím správců domů. Při porušení povinností nájemců postupují dle platné právní úpravy – občanského zákoníku.  Specifický přístup mají k dlužníkům nájemného - městské části mají zpracovány vlastní metodiky přístupu k dlužníkům a vymáhání dlužného nájemného. Stejně postupuje SMB i v domech nesvěřených městským částem.

Podcíl č. 5. Zvýšení informovanosti obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky
Jednotlivé městské části využívají v oblasti informovanosti především svoje internetové stránky, kde  informují občany o pravidlech pronájmu bytů, kritériích pro výběr žadatelů apod..  Např. MČ Brno–střed zveřejňuje na svých stránkách 1x měsíčně volné byty k pronájmu s nutnou opravou budoucím nájemcem a má zde zveřejněny podmínky k pronájmu bytů těchto bytů určených k opravě.
Cíl č.4. Podpora bydlení pro specifické skupiny obyvatel
Podcíle:
1.	Zabezpečení bydlení pro specifické skupiny obyvatel  v rámci nové bytové výstavby,
2.	Zabezpečení bydlení pro specifické skupiny obyvatel ve stávající bytové výstavbě.

Plnění cíle za období 2002 – 2015
Určení specifických skupin obyvatelstva vychází ze schválené koncepce sociální péče v městě Brně. Jedná se především o seniory a osoby tělesně postižené, a dále osoby s nízkými příjmy a partnerské páry do 35 let.  
Podcíl č.1 Zabezpečení bydlení pro specifické skupiny obyvatel  v rámci nové bytové výstavby
V průběhu let 2001 - 2008 čerpalo město Brno investiční dotace na vznik nových bytů v domech s pečovatelskou službou. Podařilo se tak rozšířit kapacitu DPS za období 2002-2008 o 384 nových bytových jednotek. Z hlediska ekonomického a sociálního je tento typ bydlení pro seniory nejpřijatelnější. Mezi občany města Brna neustále narůstá zájem  o tento typ bydlení. Od roku 2009 již nebyla dotace poskytována a výstavba nových bytů v DPS je plně financována z FBV.

Celkový počet bytů v DPS se zvýšil z počtu 539 v roce 2001 na počet 923 bj, v roce 2008, tj. nárůst o 384 nových bytů v těchto domech: v MČ Bystrc - nástavba  DPS Vondrákova– 24 bj. a DPS Kavčí -21 bj, v MČ Brno – střed - DPS Křenová – 42 bj , DPS Hybešova - 64 bj. a DPS Zderadova - 40 bj, V MČ Brno – sever - DPS Rotalova - 49 bj, v MČ Královo Pole - DPS Kartouzská - 38 bj. a DPS Purkyňova - 25 bj, v MČ Černovice - DPS Pahrbek - 23 bj, v MČ Brno-jih - DPS Pompova-18 bj., v MČ Kohoutovice – nástavba DPS Libušina tř. – 21 b.j., MČ Bohunice – Arménská – 19 b.j.. Od roku 2009 do roku 2015 bylo z úrovně města postaveno dalších 43 b.j. v DPS.  Jedná se o tyto domy:  MČ Komín – DPS Vavřinecká 13 – 17 b.j., MČ Řečkovice – DPS Renčova 5 – 8 b.j., MČ Brno-střed – Křídlovická 13 – 18 b.j.  
Pro příjmově vymezené osoby bylo  s pomocí státních dotací na výstavbu bytů v r.2007 vybudováno 104 bj v domě Jabloňová 22-28 v Brně-Medlánkách (zbývajících 5 bytů je pronajímáno v běžném režimu obecních bytů) a 35 bytů v domě Zderadova 3. Byty jsou obsazovány na návrh městských částí žadateli, kteří splňují podmínky nař.vl.č.146/2003 Sb.     

Podcíl č.2 Zabezpečení bydlení pro specifické skupiny obyvatel ve stávající bytové výstavbě
Ve sledovaném období (2002-2015) v rámci rekonstrukcí z nebytových prostor byla v roce 2012 dokončena přestavba bývalé ubytovny JUVENTUS na ul.Stamicové 11 v Kohoutovicích. V domě vzniklo celkem 90 bytů, z toho 33 v režimu DPS, 44 startovacích bytů, 12 bezbariérových a 1 domovnický byt. 
Každoročně je městem uspokojeno cca  100  žadatelů o byt v domě s pečovatelskou službou a  cca 15  žadatelů o bezbarierový byt.
Od r.2012 jsou v souladu s Pravidly pronájmu bytů pronajímány pro specifické skupiny obyvatel sociální a startovací  byty. Jako sociálních bylo v rozhodném období určeno 40 bytů, jako startovacích 59 bytů. 

Cíl č.5. Spolupráce s obyvatelstvem a jinými subjekty
Podcíle:
1.	Zvýšení informovanosti obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky,
2.	Zvýšení povědomí obyvatel o nutnosti spoluúčasti na řešení vlastní bytové situace.
3.	Je nezbytné zlepšit informovanost obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky a zejména o nutnosti jejich spoluúčasti na řešení vlastní bytové situace. Informovanost obyvatel o současných možnostech získání bydlení různými formami (z úrovně města i jednotlivých městských částí) je dosud nedostatečná

Podcíl č.1: Zvýšení informovanosti obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky Podcíl č.2:  Zvýšení povědomí obyvatel o nutnosti spoluúčasti na řešení vlastní bytové situace
Město Brno i jednotlivé městské části prezentují základní informace z oblasti bydlení  a žádostí o byt na internetových stránkách města a městských částí. Zde jsou rovněž zpracovány příklady postupu v jednotlivých situacích z této oblasti. Mimo to vydávají městské části  zpravodaje, ve kterých průběžně informují spoluobčany o vývoji v oblasti bydlení. 
Podcíl č.3. Je nezbytné zlepšit informovanost obyvatelstva o možnostech řešení bytové otázky a zejména o nutnosti jejich spoluúčasti na řešení vlastní bytové situace. Informovanost obyvatel  o současných  možnostech získání  bydlení  různými formami (z úrovně města i jednotlivých městských částí) je dosud nedostatečná
BO MMB od roku 2003 pravidelně zpracovává přehledy bytové výstavby soukromých investorů, které obsahují základní informace o možnosti získání nových bytů na trhu v Brně. Dosud veškerá výstavba je budována na prodej do osobního vlastnictví, pouze několik investorů nabízí v poslední době možnost  družstevní výstavby se splácením hodnoty bytu po delší období družstvu. V průměru je do seznamu zařazeno cca 40 – 50 projektů nové bytové výstavby.